NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 529/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 143 odst. 5 třetí pododstavec a čl. 312 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 odkazuje rozsah použití ratingového systému na druhy expozic, které lze podrobit ratingu pomocí specifického ratingového systému.
(2)
Nařízení (EU) č. 575/2013 rozlišuje mezi podstatnými rozšířeními a změnami přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) a pokročilého přístupu k měření (AMA), které podléhají schválení, a všemi ostatními změnami, které je třeba oznámit. Pokud jde o druhou skupinu rozšíření a změn, nařízení (EU) č. 575/2013 neuvádí, kdy má k oznámení rozšíření či změny dojít, tj. zda by změna měla být oznámena předtím, než je provedena, nebo po provedení. Lze se domnívat, že není nutné, aby o provedení rozšíření a změn menšího významu příslušné orgány věděly předem. Navíc by bylo účelnější a méně náročné, kdyby instituce informace o takovýchto změnách menšího významu shromažďovaly a pravidelně je oznamovaly příslušným orgánům. Několik členských států již takovéto postupy dohledu uplatňuje. Rozšíření a změny, které je třeba oznámit, je tedy třeba dále rozdělit na rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změny, které stačí oznámit poté, co byly provedeny. Tím by se dále zaručilo, že příslušné orgány ve svých každodenních úkolech věnují pozornost rozšířením a změnám, které mohou podstatně změnit požadavky na kapitál nebo výkonnost modelů či ratingových systémů. Také by se tím zaručilo, že instituce odlišují rozšíření a změny, které mají mimořádný význam, a rozšíření a změny menšího významu, a to na základě přístupu k dohledu orientovaného na rizika. Takovéto rozlišování rozšíření a změn, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změn, které stačí oznámit poté, co byly provedeny, by bylo obezřetné vzhledem tomu, že oznámení před provedením by příslušným orgánům umožnilo přezkoumat, zda je toto nařízení uplatňováno správně. Tím by se následně snížila zátěž institucí spojená s dohledem.
(3)
Podstatnost rozšíření či změn modelů zpravidla závisí na druhu a kategorii navrhovaného rozšíření či změny (což by se mělo odrážet v kvalitativních kritériích) a na jejich potenciálu změnit požadavky na kapitál nebo případně objemy rizikově vážených expozic (což by se mělo odrážet v kvantitativních kritériích). Proto by všechna kvantitativní kritéria pro přezkum podstatnosti rozšíření a změn měla mít formu prahové hodnoty založené na procentní změně požadavků na kapitál nebo případně objemů rizikově vážených expozic před změnou a po ní.
(4)
Zatímco u rozšíření a změn modelů pokročilého přístupu k měření by kvantitativní prahová hodnota měla být v zájmu jednoduchosti vypočtena na základě požadavků na kapitál, u změn přístupu založeného na interním ratingu by měla být prahová hodnota vypočtena na základě objemů rizikově vážených expozic, aby se zamezilo tomu, že budou prahové hodnoty nemístně ovlivněny rozdíly ve výši provedených úvěrových úprav v ocenění, jež mají vliv na požadavky na kapitál, avšak nikoli na rizikově vážené expozice. Kromě toho by kvantitativní prahové hodnoty měly být koncipovány tak, aby zohledňovaly celkový dopad rozšíření či změn na kapitál požadovaný na základě interních přístupů a standardních přístupů, aby se zohlednil rozsah, v němž jsou u celkových požadavků na kapitál nebo objemů rizikově vážených expozic používány interní přístupy. To platí pro všechny prahové hodnoty u obou přístupů s výjimkou druhé prahové hodnoty v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodě ii) pro přístup IRB a prahové hodnoty pro předběžné oznámení pro přístup IRB, které jsou koncipovány s ohledem na dopad změn na objemy rizikově vážených expozic, na něž se vztahuje rozsah použití specifického modelu. Jak u přístupu založeného na interním ratingu, tak u pokročilého přístupu k měření by měl být výpočet pro odvození dopadu daného rozšíření nebo změny proveden s odkazem na stejný časový bod vzhledem k tomu, že soubor expozic (v případě přístupu IRB) a rizikový profil (v případě přístupu AMA) jsou s měnícím se časem poměrně stabilní.
(5)
Příslušné orgány mohou kdykoli přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu, pokud jde o rozšíření a změny modelů, které byly oznámeny, a to na základě průběžného přezkumu stávajících svolení používat interní přístupy, jenž je stanoven v článku 101 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2). To má na jedné straně zaručit, že budou uspokojeny požadavky stanovené v oddílu 6 kapitoly 3 hlavy II části 3 nebo v kapitole 4 hlavy III části 3 nebo v kapitole 5 hlavy IV části 3 nařízení (EU) č. 575/2013. Na druhé straně je nutné stanovit v pravidlech podněty pro nová schválení a oznámení rozšíření a změn interních přístupů. Taková pravidla by neměla ovlivnit přístupy k dohledu založené na přezkumu interního modelu nebo správní postupy stanovené v čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Na změny v trvalém částečném využívání interních přístupů nebo případně v postupném zavádění interních přístupů se vztahují články 148 a 150 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě přístupu IRB a článek 314 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě pokročilého přístupu k měření. Proto by se toto nařízení nemělo na uvedené druhy změn vztahovat.
(7)
Svolení příslušných orgánů se týká metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT v rámci přístupů, a proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na probíhající slaďování modelů se souborem údajů použitých k výpočtům, které vychází ze schválených metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT.
(8)
Aby mohly příslušné orgány posoudit, zda instituce správně uplatnily pravidla pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn, měly by instituce předkládat příslušným orgánům odpovídající dokumenty. Aby se snížila zátěž institucí spojená s dohledem a zvýšila účelnost a účinnost postupů, které příslušné orgány v tomto ohledu uplatňují, měla by být stanovena pravidla, v nichž budou upřesněny požadavky na dokumenty, které mají být přiloženy k žádostem o schválení rozšíření a změn či k jejich oznámení.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.
(10)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se týkají rozšíření a/nebo změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření týkajících se požadavků na kapitál pro úvěrové a operační riziko, a také proto, že relevantní otázky a postupy spojené s dohledem jsou u těchto dvou druhů interních přístupů podobné. Aby se zaručila soudržnost uvedených ustanovení a zároveň aby se usnadnil ucelený pohled na ně pro osoby, které podléhají uvedeným povinnostem, je žádoucí, aby ustanovení vstoupila v platnost zároveň a aby byly všechny regulační technické normy požadované nařízením (EU) č. 575/2013 týkající se rozšíření a změn interních modelů pro úvěrové a operační riziko začleněny do jediného nařízení. Nicméně jelikož se ustanovení písm. a) prvního pododstavce čl. 312 odst. 4 týká jiného tématu, toto nařízení se týká pouze písmen b) a c).
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uspořádal k návrhům regulačních technických norem, na nichž je toto nařízení založeno, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření povolených v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, včetně způsobů oznamování takových změn a rozšíření.
Článek 2
Kategorie rozšíření a změn
1. Podstatnost změn v rozsahu použití ratingového systému nebo v přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech nebo podstatnost změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech z hlediska přístupu založeného na interním ratingu („změny přístupu IRB“) nebo podstatnost rozšíření a změn z hlediska pokročilého přístupu k měření („rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření“) se zařadí do jedné z následujících kategorií:
a)
podstatná rozšíření a změny, které podle čl. 143 odst. 3 a čl. 312 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují svolení příslušných orgánů;
b)
jiná rozšíření a změny, které je třeba oznámit příslušným orgánům.
2. Rozšíření a změny uvedené v odst. 1 písm. b) se dále klasifikují jako:
a)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením;
b)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit po provedení.
Článek 3
Zásady klasifikace rozšíření a změn
1. Klasifikace změn přístupu IRB se provede v souladu s tímto článkem a články 4 a 5.
Klasifikace rozšíření a změn pokročilého přístupu k měření se provede v souladu s tímto článkem a články 6 a 7.
2. Pokud se od institucí vyžaduje, aby vypočítaly kvantitativní dopad rozšíření či změny na požadavky na kapitál nebo případně na objemy rizikově vážených expozic, instituce použijí tuto metodiku:
a)
pro účely posouzení kvantitativního dopadu instituce použijí nejnovější dostupné údaje;
b)
pokud není přesné posouzení kvantitativního dopadu proveditelné, instituce místo toho posoudí dopad na základě reprezentativního vzorku či jiných spolehlivých metod dedukce;
c)
u změn, které nemají přímý kvantitativní dopad, se výpočet kvantitativního dopadu podle čl. 4 odst. 1 písm. c) pro přístup IRB nebo čl. 6 odst. 1 písm. c) pro pokročilý přístup k měření neprovádí.
3. Jedno podstatné rozšíření či změna se nerozdělí do více změn či rozšíření, které by byly méně podstatné.
4. V případě pochybností zařadí instituce rozšíření a změny do kategorie nejvyšší potenciální podstatnosti.
5. Pokud příslušné orgány poskytly svolení ve vztahu k podstatnému rozšíření či změně, instituce vypočítají požadavky na kapitál na základě schváleného rozšíření či změny od data stanoveného v novém svolení, které nahradí svolení předchozí. Pokud nejsou rozšíření či změny, k nimž příslušné orgány vydaly svolení, k datu uvedeném v novém svolení provedeny, je nutné, aby k nim příslušné orgány vydaly nové svolení, o něž se požádá bez zbytečného prodlení.
6. Dojde-li k průtahům při provádění rozšíření či změny, k nimž příslušný orgán vydal svolení, instituce to oznámí příslušnému orgánu a předloží mu plán včasného provedení schváleného rozšíření či změny, který provede ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem.
7. Pokud jsou rozšíření nebo změna klasifikovány jako rozšíření či změny, které je třeba před provedením oznámit příslušným orgánům, a pokud se instituce po oznámení rozhodnou, že dané rozšíření či změnu neprovedou, uvědomí o tomto rozhodnutí bez zbytečného prodlení příslušné orgány.
Článek 4
Podstatné změny přístupu IRB
1. Změny přístupu IRB se považují za podstatné, pokud splňují kteroukoli z těchto podmínek:
a)
patří mezi změny rozsahu použití ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části I oddílu 1;
b)
patří mezi změny ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části II oddílu 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 1,5 %:
-
celkové objemy rizikově vážených expozic mateřské instituce v EU pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění na konsolidované úrovni,
-
celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
k 15 % či vyššímu snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění před změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 5
Změny přístupu IRB, jež nejsou považovány za podstatné
1. Změny přístupu IRB, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 143 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
změny, které splňují některou z následujících podmínek, se oznámí příslušnému orgánu alespoň dva měsíce před provedením:
i)
změny popsané v příloze I části I oddíle 2,
ii)
změny popsané v příloze I části II oddíle 2,
iii)
změny, kterou jsou příčinou alespoň 5 % snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech;
b)
všechny ostatní změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu iii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 6
Podstatná rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření
1. Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření se považují za podstatné, pokud splňují některou z následujících podmínek:
a)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části I oddíle 1;
b)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části II oddíle 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových konsolidovaných požadavků mateřské instituce v EU na kapitál pro operační riziko,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko dceřiného podniku v případě, že mateřská instituce neobdržela svolení použít pokročilý přístup k měření.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu pokročilého přístupu k měření před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně, v uvedeném pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
Článek 7
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou považovány za podstatné
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 312 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
rozšíření a změny, které spadají do přílohy II části I oddílu 2 a části II oddílu 2, se oznámí příslušným orgánům alespoň dva měsíce před provedením;
b)
všechna ostatní rozšíření a změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
Článek 8
Dokumentace rozšíření a změn
1. U rozšíření a změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření, které na základě klasifikace vyžadují svolení příslušných orgánů, instituce společně s žádostí předloží tyto dokumenty:
a)
popis rozšíření nebo změny, jejich zdůvodnění a cíl;
b)
datum provedení;
c)
rozsah použití ovlivněný rozšířením či změnou modelu spolu s objemovými charakteristikami;
d)
technický a procesní dokument (dokumenty);
e)
zprávy o nezávislém přezkumu či validaci prováděných institucemi;
f)
potvrzení, že rozšíření či změna byly v rámci schvalovacích procesů instituce schváleny příslušnými subjekty, a datum schválení;
g)
případný kvantitativní dopad změny či rozšíření na objemy rizikově vážených expozic nebo na požadavky na kapitál;
h)
záznamy o počtu aktuálních a předcházejících verzí interních modelů, které podléhají schválení.
2. U rozšíření a změn, které na základě klasifikace vyžadují oznámení buď před provedením, nebo po něm, instituce společně s oznámením předloží dokumentaci uvedenou v odst. 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
GEDELEGEERDE VERORDENING (EU) Nr. 529/2014 VAN DE COMMISSIE
van 12 maart 2014
tot aanvulling van Verordening (EU) nr. 575/2013 van het Europees Parlement en de Raad ten aanzien van technische reguleringsnormen voor het beoordelen van het wezenlijke karakter van uitbreidingen en wijzigingen van de interneratingbenadering en de geavanceerde meetbenadering
(Voor de EER relevante tekst)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EU) nr. 575/2013 van het Europees Parlement en de Raad van 26 juni 2013 betreffende prudentiële vereisten voor kredietinstellingen en beleggingsondernemingen en tot wijziging van Verordening (EU) nr. 648/2012 (1), en met name artikel 143, lid 5, derde alinea, en artikel 312, lid 4, derde alinea,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Overeenkomstig artikel 143, lid 3, van Verordening (EU) nr. 575/2013 heeft het toepassingsgebied van een ratingsysteem betrekking op de soort blootstellingen die met een bepaald ratingsysteem kunnen worden beoordeeld.
(2)
Verordening (EU) nr. 575/2013 maakt onderscheid tussen wezenlijke uitbreidingen of wijzigingen van de interneratingbenadering en de geavanceerde meetbenadering, waarvoor toestemming vereist is, en alle overige wijzigingen, waarvan kennis moet worden gegeven. Verordening (EU) nr. 575/2013 bevat voor laatstgenoemde categorie geen aanwijzing met betrekking tot het tijdstip van kennisgeving van de uitbreiding of wijziging, d.w.z. zij specificeert niet of de kennisgeving vóór of na de tenuitvoerlegging ervan moet geschieden. Er moet worden aangenomen dat uitbreidingen of wijzigingen van geringe betekenis niet vooraf bij de bevoegde autoriteiten bekend hoeven te zijn. Het zou voorts ook efficiënter en minder belastend zijn wanneer de instellingen dergelijke wijzigingen van geringe betekenis zouden verzamelen en de bevoegde autoriteiten periodiek daarvan in kennis zouden stellen. Dit is in verschillende lidstaten immers al een toezichtpraktijk. De uitbreidingen en wijzigingen waarvan kennis moet worden gegeven, moeten verder worden ingedeeld in de uitbreidingen en wijzigingen waarvoor de kennisgeving vóór de tenuitvoerlegging moet geschieden, en de uitbreidingen en wijzigingen waarvoor kennisgeving pas na de tenuitvoerlegging hoeft te geschieden. Dit zou verder waarborgen dat de bevoegde autoriteiten bij hun dagelijkse werkzaamheden hun aandacht kunnen richten op de uitbreidingen en wijzigingen die de eigenvermogensvereisten of de prestaties van de modellen of ratingsystemen wezenlijk kunnen veranderen. Dit zou ook waarborgen dat de instellingen onderscheid maken tussen uitbreidingen en wijzigingen van grote betekenis en uitbreidingen en wijzigingen van geringere betekenis op basis van een risicogeoriënteerde benadering van het toezicht. Een dergelijk onderscheid tussen uitbreidingen en wijzigingen waarvan vóór de tenuitvoerlegging kennis moet worden gegeven, en uitbreidingen en wijzigingen waarvan pas na de tenuitvoerlegging kennis hoeft te worden gegeven, zou voorzichtig zijn, omdat de bevoegde autoriteiten bij kennisgeving vóór de tenuitvoerlegging kunnen beoordelen of deze verordening juist is toegepast. Dit zou op zijn beurt ook de toezichtlast aan de kant van de instellingen verminderen.
(3)
Het wezenlijke karakter van uitbreidingen of wijzigingen van de modellen hangt doorgaans af van de soort en de categorie van de voorgestelde uitbreiding of wijziging (die moeten worden weerspiegeld in kwalitatieve criteria) en van hun vermogen om de eigenvermogensvereisten of, in voorkomend geval, de risicogewogen posten te wijzigen (wat moet worden weerspiegeld in de kwantitatieve criteria). Kwantitatieve criteria voor het beoordelen van het wezenlijke karakter van uitbreidingen of wijzigingen moeten daarom de vorm hebben van een drempel op basis van de procentuele verandering in de eigenvermogensvereisten of, in voorkomend geval, de risicogewogen posten vóór en na de wijziging.
(4)
Terwijl de kwantitatieve drempel voor uitbreidingen en wijzigingen van geavanceerde meetbenaderingen voor de eenvoud moet worden berekend op basis van de eigenvermogensvereisten, moet de drempel voor wijzigingen van de interneratingbenaderingen worden berekend op basis van de risicogewogen posten, om te voorkomen dat de drempels te sterk worden beïnvloed door verschillen in de bedragen van aanpassingen van kredietwaarderingen, omdat die effect hebben op de eigenvermogensvereisten maar niet op de risicogewogen posten. Bij de vaststelling van kwantitatieve drempels moet bovendien rekening worden gehouden met het totale effect van de uitbreidingen of wijzigingen op het kapitaalvereiste op basis van de interne benaderingen alsook de standaardbenaderingen, om de mate te weerspiegelen waarin interne benaderingen worden gebruikt voor de totale eigenvermogensvereisten of risicogewogen posten. Dit geldt voor alle drempels voor beide benaderingen, behalve voor de tweede drempel in artikel 4, lid 1, onder c), ii), voor de interneratingbenadering en de drempel voor voorafgaande kennisgeving voor de interneratingbenadering, die zijn ontwikkeld met betrekking tot het effect van wijzigingen op de risicogewogen posten die vallen binnen het toepassingsgebied van een specifiek model. Zowel voor de interneratingbenadering als voor de geavanceerde meetbenadering moeten de berekeningen om het effect van een bepaalde uitbreiding of wijziging af te leiden, worden gemaakt op basis van hetzelfde tijdstip, omdat de reeks blootstellingen (in het geval van de interneratingbenadering) en het risicoprofiel (in het geval van de geavanceerde meetbenadering) relatief stabiel zijn in de tijd.
(5)
De bevoegde autoriteiten mogen op elk moment passende toezichtmaatregelen nemen met betrekking tot uitbreidingen en wijzigingen van modellen waarvan zij in kennis zijn gesteld, op basis van de doorlopende toetsing van bestaande toelatingen om interne benaderingen te hanteren waarin artikel 101 van Richtlijn 2013/36/EU van het Europees Parlement en de Raad (2) voorziet. Enerzijds heeft dit tot doel te waarborgen dat voldaan blijft worden aan de in deel drie, titel II, hoofdstuk 3, afdeling 6, of deel drie, titel III, hoofdstuk 4, of deel drie, titel IV, hoofdstuk 5, van Verordening (EU) nr. 575/2013 neergelegde eisen. Anderzijds zijn er regels nodig om de stimulansen voor nieuwe toestemmingen en kennisgevingen van uitbreidingen en wijzigingen van interne benaderingen vast te stellen. Die regels mogen niet van invloed zijn op de toezichtbenaderingen van de evaluatie van interne modellen of de administratieve processen waarin artikel 20, lid 8, van Verordening (EU) nr. 575/2013 voorziet.
(6)
Wijzigingen van het permanent gedeeltelijk gebruik van interne benaderingen of, in voorkomend geval, de sequentiële tenuitvoerlegging van interne benaderingen worden bestreken door de artikelen 148 en 150 van Verordening (EU) nr. 575/2013 voor de interneratingbenadering en artikel 314 van Verordening (EU) nr. 575/2013 voor de geavanceerde meetbenadering. Die typen van wijzigingen moeten daarom buiten het toepassingsgebied van deze verordening vallen.
(7)
De door de bevoegde autoriteiten verleende toestemming heeft betrekking op de methoden, processen, controlemaatregelen, gegevensverzamelings- en IT-systemen van de benaderingen; de doorlopende afstemming van de modellen op de voor de berekening gebruikte gegevensverzameling, op basis van de goedgekeurde methoden, processen, controlemaatregelen, gegevensverzamelings- en IT-systemen, moet daarom buiten het toepassingsgebied van deze verordening vallen.
(8)
Om het voor de bevoegde autoriteiten mogelijk te maken te beoordelen of de instellingen de regels voor de beoordeling van het wezenlijke karakter van uitbreidingen en wijzigingen juist hebben toegepast, moeten de instellingen de bevoegde autoriteiten passende documentatie verstrekken. Om de toezichtlast voor de instellingen te verminderen en de doeltreffendheid en efficiëntie van de procedures van de bevoegde autoriteiten op dit punt te vergroten, moeten regels worden vastgelegd om te specificeren welke documentatie bij verzoeken om toestemming of kennisgevingen van uitbreidingen en wijzigingen moeten worden verstrekt.
(9)
Deze verordening is gebaseerd op de ontwerpen van technische reguleringsnormen die de Europese Bankautoriteit aan de Commissie heeft voorgelegd.
(10)
De bepalingen van deze verordening hangen onderling nauw samen, omdat zij betrekking hebben op uitbreidingen en/of wijzigingen van geavanceerde meetbenaderingen en interneratingbenaderingen voor de eigenvermogensvereisten voor het kredietrisico en het operationeel risico en omdat de relevante toezichtkwesties en -procedures voor deze twee typen van interne benaderingen soortgelijk zijn. Om de samenhang tussen die bepalingen te waarborgen en te bevorderen dat de personen voor wie die verplichtingen gelden, een alomvattend beeld van de bepalingen hebben en er gecoördineerde toegang toe hebben, is het wenselijk dat de bepalingen gelijktijdig van kracht worden en dat alle technische reguleringsnormen die krachtens Verordening (EU) nr. 575/2013 voor uitbreidingen en wijzigingen van interne modellen voor het kredietrisico en het operationeel risico vereist zijn, in één enkele verordening worden opgenomen. Omdat artikel 312, lid 4, eerste alinea, onder a), een andere aangelegenheid betreft, heeft deze verordening slechts betrekking op de punten b) en c).
(11)
De Europese Bankautoriteit heeft openbare raadplegingen gehouden over de ontwerpen van technische reguleringsnormen waarop deze verordening is gebaseerd, heeft de mogelijke daaraan verbonden kosten en baten geanalyseerd, en heeft de bij artikel 37 van Verordening (EU) nr. 1093/2010 van het Europees Parlement en de Raad (3) opgerichte Stakeholdergroep Bankwezen om advies verzocht,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Onderwerp
Deze verordening stelt de voorwaarden vast voor het beoordelen van het wezenlijke karakter van uitbreidingen en wijzigingen van de interneratingbenaderingen en de geavanceerde meetbenaderingen die op grond van Verordening (EU) nr. 575/2013 toegestaan zijn, met inbegrip van de voorwaarden waaronder van die uitbreidingen en wijzigingen kennis moet worden gegeven.
Artikel 2
Categorieën van uitbreidingen en wijzigingen
1. Het wezenlijke karakter van wijzigingen van het toepassingsgebied van een ratingsysteem of een internemodellenbenadering voor blootstellingen in aandelen, of van wijzigingen van een ratingsysteem of een internemodellenbenadering voor blootstellingen in aandelen, voor de internebenadering („wijzigingen van de interneratingbenadering”) of van uitbreidingen en wijzigingen voor de geavanceerde meetbenadering („uitbreidingen en wijzigingen van de geavanceerde meetbenadering”) wordt in een van de volgende categorieën ingedeeld:
a)
wezenlijke uitbreidingen en wijzigingen, waarvoor overeenkomstig artikel 143, lid 3, en artikel 312, lid 2, van Verordening (EU) nr. 575/2013 toestemming van de bevoegde autoriteiten vereist is;
b)
overige uitbreidingen en wijzigingen, waarvan de bevoegde autoriteiten in kennis moeten worden gesteld.
2. De in lid 1, onder b), bedoelde uitbreidingen en wijzigingen worden verder ingedeeld in:
a)
uitbreidingen en wijzigingen waarvoor kennisgeving vóór hun tenuitvoerlegging vereist is;
b)
uitbreidingen en wijzigingen waarvoor kennisgeving na hun tenuitvoerlegging vereist is.
Artikel 3
Beginselen voor de indeling van uitbreidingen en wijzigingen
1. De indeling van wijzigingen van de interneratingbenadering wordt uitgevoerd overeenkomstig dit artikel en de artikelen 4 en 5.
De indeling van de uitbreidingen en wijzigingen van de geavanceerde meetbenadering wordt uitgevoerd overeenkomstig dit artikel en de artikelen 6 en 7.
2. Wanneer de instellingen het kwantitatieve effect van een uitbreiding of wijziging op de eigenvermogensvereisten of, in voorkomend geval, de risicogewogen posten moeten berekenen, passen zij de volgende methode toe:
a)
voor de beoordeling van het kwantitatieve effect gebruiken de instellingen de meest recente gegevens die beschikbaar zijn;
b)
wanneer een precieze beoordeling van het kwantitatieve effect niet mogelijk is, maken de instellingen in plaats daarvan een beoordeling van het effect op basis van een representatieve steekproef of andere betrouwbare waarschijnlijkheidsberekeningen;
c)
voor wijzigingen die geen direct kwantitatief effect hebben, wordt geen kwantitatief effect overeenkomstig artikel 4, lid 1, onder c), voor de interneratingbenadering of overeenkomstig artikel 6, lid 1, onder c), voor de geavanceerde meetbenadering berekend.
3. Eén wezenlijke uitbreiding of wijziging mag niet worden opgedeeld in meerdere wijzigingen of uitbreidingen van geringere betekenis.
4. In geval van twijfel delen de instellingen uitbreidingen en wijzigingen in bij de categorie met het hoogste potentiële wezenlijke karakter.
5. Wanneer de bevoegde autoriteiten toestemming hebben verleend voor een wezenlijke uitbreiding of wijziging, berekenen de instellingen de eigenvermogensvereisten op basis van de goedgekeurde uitbreiding of wijziging vanaf de datum die is gespecificeerd in de nieuwe toestemming, welke in de plaats treedt van de eerdere toestemming. Om een uitbreiding of wijziging waarvoor de bevoegde autoriteiten toestemming hebben verleend, niet op de in de nieuwe toestemming vermelde datum ten uitvoer te leggen, is een nieuwe toestemming van de bevoegde autoriteiten vereist, die onverwijld wordt gevraagd.
6. In geval van vertraging in de tenuitvoerlegging van een uitbreiding of wijziging waarvoor de bevoegde autoriteiten toestemming hebben verleend, stelt de instelling de bevoegde autoriteit van de vertraging in kennis en presenteert zij de bevoegde autoriteit een plan voor een tijdige tenuitvoerlegging van de goedgekeurde uitbreiding of wijziging, dat zij binnen een met de bevoegde autoriteit overeen te komen termijn uitvoert.
7. Wanneer een uitbreiding of wijziging is ingedeeld als een uitbreiding of wijziging waarvoor voorafgaande kennisgeving aan de bevoegde autoriteiten vereist is, en wanneer de instellingen na de kennisgeving besluiten om de uitbreiding of wijziging niet ten uitvoer te leggen, stellen de instellingen de bevoegde autoriteiten opnieuw en zonder onnodige vertraging in kennis van dit besluit.
Artikel 4
Wezenlijke wijzigingen van de interneratingbenadering
1. Wijzigingen van de interneratingbenadering worden als wezenlijk beschouwd, als ze voldoen aan één van de volgende voorwaarden:
a)
ze vallen onder één van de in bijlage I, deel I, afdeling 1, beschreven wijzigingen van het toepassingsgebied van ratingsystemen of internemodellenbenaderingen voor blootstellingen in aandelen;
b)
ze vallen onder één van de in bijlage I, deel II, afdeling 1, beschreven wijzigingen van ratingsystemen of internemodellenbenaderingen voor blootstellingen in aandelen;
c)
ze leiden tot:
i)
een afname van 1,5 % van:
-
de totale geconsolideerde risicogewogen posten voor het kredietrisico en het verwateringsrisico van de EU-moederinstelling; of
-
de totale risicogewogen posten voor het kredietrisico en het verwateringsrisico in het geval van een instelling die noch moederinstelling noch dochteronderneming is; of
ii)
een afname van 15 % of meer van de risicogewogen posten voor het kredietrisico en het verwateringsrisico die verbonden zijn met het toepassingsgebied van het interne ratingsysteem of de internemodellenbenadering voor blootstellingen in aandelen.
2. Voor de toepassing van lid 1, onder c), i), van dit artikel en overeenkomstig artikel 3, lid 2, wordt het effect van de wijziging beoordeeld als een ratio, die als volgt wordt berekend:
a)
in de teller, het verschil tussen de risicogewogen posten voor het kredietrisico en het verwateringsrisico die verbonden zijn met het toepassingsgebied van het interne ratingsysteem of de internemodellenbenadering voor blootstellingen in aandelen vóór en na de wijziging op het geconsolideerde niveau van de EU-moederinstelling of op het niveau van de instelling die noch moederinstelling noch dochteronderneming is;
b)
in de noemer, de totale risicogewogen posten voor het kredietrisico en het verwateringsrisico vóór de wijziging, respectievelijk op het geconsolideerde niveau van de EU-moederinstelling of op het niveau van de instelling die noch moederinstelling noch dochteronderneming is.
De berekening heeft betrekking op hetzelfde tijdstip.
De bepaling van het effect op de risicogewogen posten heeft uitsluitend betrekking op het effect van de wijziging van de interneratingbenadering en de reeks blootstellingen wordt verondersteld gelijk te blijven.
3. Voor de toepassing van lid 1, onder c), ii), van dit artikel en overeenkomstig artikel 3, lid 2, wordt het effect van de wijziging beoordeeld als een ratio, die als volgt wordt berekend:
a)
in de teller, het verschil tussen de risicogewogen posten voor het kredietrisico en het verwateringsrisico die verbonden zijn met het toepassingsgebied van het interne ratingsysteem of de internemodellenbenadering voor blootstellingen in aandelen vóór en na de wijziging;
b)
in de noemer, de risicogewogen posten voor het kredietrisico en het verwateringsrisico die verbonden zijn met het toepassingsgebied van het ratingsysteem of de internemodellenbenadering voor blootstellingen in aandelen vóór de wijziging.
De berekening heeft betrekking op hetzelfde tijdstip.
De bepaling van het effect op de risicogewogen posten heeft uitsluitend betrekking op het effect van de wijziging van de interneratingbenadering en de reeks blootstellingen wordt verondersteld gelijk te blijven.
Artikel 5
Wijzigingen van de interneratingbenadering die niet als wezenlijk worden beschouwd
1. Van wijzigingen van de interneratingbenadering die niet wezenlijk zijn maar waarvan de bevoegde autoriteiten overeenkomstig artikel 143, lid 4, van Verordening (EU) nr. 575/2013 in kennis moeten worden gesteld, wordt op de volgende wijze kennis gegeven:
a)
van wijzigingen die aan één van de volgende voorwaarden voldoen, worden de bevoegde autoriteiten ten minste twee maanden vóór hun tenuitvoerlegging in kennis gesteld:
i)
wijzigingen beschreven in bijlage I, deel I, afdeling 2;
ii)
wijzigingen beschreven in bijlage I, deel II, afdeling 2;
iii)
wijzigingen die leiden tot een afname van ten minste 5 % van de risicogewogen posten voor het kredietrisico en het verwateringsrisico die verbonden zijn met het toepassingsgebied van het interne ratingsysteem of de internemodellenbenadering voor blootstellingen in aandelen;
b)
van alle overige wijzigingen worden de bevoegde autoriteiten na hun tenuitvoerlegging ten minste één maal per jaar in kennis gesteld.
2. Voor de toepassing van lid 1, onder a), iii), van dit artikel en overeenkomstig artikel 3, lid 2, wordt het effect van de wijziging beoordeling als een ratio, die als volgt wordt berekend:
a)
in de teller, het verschil tussen de risicogewogen posten voor het kredietrisico en het verwateringsrisico die verbonden zijn met het toepassingsgebied van het interne ratingsysteem of de internemodellenbenadering voor blootstellingen in aandelen vóór en na de wijziging;
b)
in de noemer, de risicogewogen posten voor het kredietrisico en het verwateringsrisico die verbonden zijn met het toepassingsgebied van het ratingsysteem of de internemodellenbenadering voor blootstellingen in aandelen vóór de wijziging.
De berekening heeft betrekking op hetzelfde tijdstip.
De bepaling van het effect op de risicogewogen posten heeft uitsluitend betrekking op het effect van de wijziging van de interneratingbenadering en de reeks blootstellingen wordt verondersteld gelijk te blijven.
Artikel 6
Wezenlijke uitbreidingen en wijzigingen van de geavanceerde meetbenadering
1. Uitbreidingen en wijzigingen van de geavanceerde meetbenadering worden als wezenlijk beschouwd, als ze voldoen aan één van de volgende voorwaarden:
a)
ze vallen onder één van de uitbreidingen die zijn beschreven in bijlage II, deel I, afdeling 1;
b)
ze vallen onder één van de wijzigingen die zijn beschreven in bijlage II, deel II, afdeling 1;
c)
ze leiden tot:
i)
een afname van 10 % of meer van:
-
de totale geconsolideerde eigenvermogensvereisten voor het operationeel risico van de EU-moederinstelling; of
-
de totale eigenvermogensvereisten voor het operationeel risico in het geval van een instelling die noch moederinstelling noch dochteronderneming is; of
ii)
een afname van 10 % of meer van:
-
de totale eigenvermogensvereisten voor het operationeel risico op het geconsolideerde niveau van een moederinstelling die geen EU-moederinstelling is; of
-
de totale eigenvermogensvereisten voor het operationeel risico van een dochteronderneming wanneer de moederinstelling geen toestemming heeft gekregen om de geavanceerde meetbenadering te hanteren.
2. Voor de toepassing van lid 1, onder c), i), en overeenkomstig artikel 3, lid 2, wordt het effect van een uitbreiding of wijziging beoordeeld als een ratio, die als volgt wordt berekend:
a)
in de teller, het verschil tussen de eigenvermogensvereisten voor het operationeel risico dat verbonden is met het toepassingsgebied van de geavanceerde meetbenadering vóór en na de uitbreiding of wijziging op het geconsolideerde niveau van de EU-moederinstelling of op het niveau van de instelling wanneer deze noch moederinstelling noch dochteronderneming is;
b)
in de noemer, de totale eigenvermogensvereisten voor het operationeel risico vóór de uitbreiding of wijziging, respectievelijk op het geconsolideerde niveau van de EU-moederinstelling of op het niveau van de instelling wanneer deze noch moederinstelling noch dochteronderneming is.
De berekening heeft betrekking op hetzelfde tijdstip.
De bepaling van het effect op de eigenvermogensvereisten heeft uitsluitend betrekking op het effect van de uitbreiding en wijziging van de geavanceerde meetbenadering en het operationeel risicoprofiel wordt verondersteld gelijk te blijven.
3. Voor de toepassing van lid 1, onder c), ii), en overeenkomstig artikel 3, lid 2, wordt het effect van een uitbreiding of wijziging beoordeeld als een ratio, die als volgt wordt berekend:
a)
in de teller, het verschil tussen de eigenvermogensvereisten voor het operationeel risico dat verbonden is met het toepassingsgebied van het model vóór en na de uitbreiding of wijziging, respectievelijk op het geconsolideerde niveau van een moederinstelling die geen EU-moederinstelling is of op het niveau van de dochteronderneming wanneer de moederinstelling geen toestemming heeft gekregen om de geavanceerde meetbenadering te hanteren;
b)
in de noemer, de totale eigenvermogensvereisten voor het operationeel risico vóór de uitbreiding of wijziging, respectievelijk op het geconsolideerde niveau van een moederonderneming die geen EU-moederinstelling is of op het niveau van de dochteronderneming wanneer de moederinstelling geen toestemming heeft gekregen om de geavanceerde meetbenadering te hanteren.
De berekening heeft betrekking op hetzelfde tijdstip.
De bepaling van het effect op de eigenvermogensvereisten heeft uitsluitend betrekking op het effect van de uitbreiding en wijziging van de geavanceerde meetbenadering en het operationeel risicoprofiel wordt verondersteld gelijk te blijven.
Artikel 7
Uitbreidingen en wijzigingen van de geavanceerde meetbenadering die niet als wezenlijk worden beschouwd
Van andere uitbreidingen en wijzigingen van de geavanceerde meetbenadering die niet wezenlijk zijn maar waarvan de bevoegde autoriteiten overeenkomstig artikel 312, lid 3, van Verordening (EU) nr. 575/2013 in kennis moeten worden gesteld, wordt op de volgende wijze kennis gegeven:
a)
van uitbreidingen en wijzigingen die vallen onder bijlage II, deel I, afdeling 2, en deel II, afdeling 2, worden de bevoegde autoriteiten ten minste twee maanden vóór hun tenuitvoerlegging in kennis gesteld;
b)
van alle overige uitbreidingen en wijzigingen worden de bevoegde autoriteiten na hun tenuitvoerlegging ten minste één maal per jaar in kennis gesteld.
Artikel 8
Documentatie van uitbreidingen en wijzigingen
1. Voor uitbreidingen en wijzigingen van de interneratingbenadering of de geavanceerde meetbenadering die zijn ingedeeld als uitbreidingen en wijzigingen waarvoor toestemming van de bevoegde autoriteiten vereist is, verstrekken de instellingen bij het verzoek om toestemming de volgende documentatie:
a)
een beschrijving, de motivering en de doelstelling van de uitbreiding of wijziging;
b)
de datum van tenuitvoerlegging;
c)
het toepassingsgebied waarop de uitbreiding of wijziging van het model van invloed is, met inbegrip van volumekenmerken;
d)
technische en procedurele document(en);
e)
verslagen van de onafhankelijke toetsing of validatie van de instelling;
f)
een bewijsstuk dat de uitbreiding of wijziging via het goedkeuringsproces van de instelling is goedgekeurd door de bevoegde organen, en de datum van goedkeuring;
g)
indien van toepassing, het kwantitatieve effect van de wijziging of uitbreiding op de risicogewogen posten of de eigenvermogensvereisten;
h)
bescheiden van het huidige en het vorige versienummer van de interne modellen van de instelling waarvoor toestemming vereist is.
2. Voor uitbreidingen en wijzigingen die zijn ingedeeld als uitbreidingen en wijzigingen waarvoor kennisgeving vereist is, hetzij vóór hetzij na hun tenuitvoerlegging, verstrekken de instellingen bij de kennisgeving de in lid 1, onder a), b), c), f) en g), genoemde documentatie.
Artikel 9
Inwerkingtreding
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 12 maart 2014.