NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1295/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014-2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 166 odst. 4, čl. 167 odst. 5 první odrážku a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy a svěřuje Unii mimo jiné úkol přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zajišťovat, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnosti členských států v zájmu úcty ke kulturní a jazykové rozmanitosti v souladu s článkem 167 Smlouvy o fungování EU a s Úmluvou Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005 (dále jen „Úmluva Unesco z roku 2005“), posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví a usnadnění přizpůsobení se změnám v průmyslu.
(2)
Podpora Unie pro kulturní a kreativní odvětví je založena především na zkušenostech získaných s programy Unie, jak jsou zavedeny rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES) (4) (dále jen „program MEDIA), rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES (5) (dále jen „program Kultura“) a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES (6) (dále jen „program MEDIA Mundus“). Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (dále jen „akce Evropské hlavní město kultury“) (7) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU (dále jen „opatření pro označení Evropské dědictví“) (8) rovněž přispívají k podpoře kulturních a kreativních odvětví Unií.
(3)
Sdělení Komise o Evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě schválené Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (9) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (10), stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie zaměřené na kulturní a kreativní odvětví. Jeho cílem je podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci pro růst a zaměstnanost a také jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(4)
Pokud jde o Listinu základních práv Evropské unie, a zejména její články 11, 21 a 22, kulturní a kreativní odvětví významně přispívají k boji proti všem formám diskriminace, včetně rasismu a xenofobie, a jsou důležitou platformou svobody projevu a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti.
(5)
Úmluva Unesco z roku 2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jíž je Unie smluvní stranou, zdůrazňuje, že kulturní činnosti, statky a služby mají jak hospodářskou, tak i kulturní povahu, neboť jsou nositeli identit, hodnot a významů, a že se s nimi tudíž nesmí zacházet, jako by měly pouze obchodní hodnotu. Cílem této úmluvy je posílit mezinárodní spolupráci, včetně uzavírání mezinárodních koprodukčních dohod a dohod o společné distribuci, a solidarity ve prospěch kulturních projevů všech zemí a jednotlivců. V úmluvě se rovněž stanoví, že náležitá pozornost se má věnovat zvláštním podmínkám a potřebám různých sociálních skupin, včetně příslušníků menšin. Program na podporu kulturních a kreativních odvětví by tedy měl v souladu s touto úmluvou podporovat kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni.
(6)
Podpora hmotného a nehmotného kulturního dědictví mezi jinými podle Úmluvy Unesco o zachování nemateriálního kulturního dědictví z roku 2003 a Úmluvy Unesco o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví z roku 1972 by měla rovněž přispívat ke zvyšování hodnoty dotčených míst a pěstovat v lidech pocit sounáležitosti s jejich kulturní a historickou hodnotou.
(7)
Ve sdělení Komise nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) je vymezena strategie, jejímž cílem je učinit z Unie inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění a vykazující vysokou úroveň zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. V tomto sdělení Komise uvedla, že je třeba, aby Unie poskytovala atraktivnější rámcové podmínky pro inovace a kreativitu. V tomto ohledu představují kulturní a kreativní odvětví zdroj inovačních myšlenek, které lze zúročit jako produkty a služby, jež mohou nastartovat růst a vytváření pracovních míst a pomoci s řešením společenských změn. Kromě toho je špičková úroveň a konkurenceschopnost v těchto odvětvích především výsledkem úsilí umělců, tvůrců a dalších profesí, které je nutné podporovat. Za tímto účelem by měl být zlepšen přístup kulturních a kreativních odvětví k financování.
(8)
Rada ve svých závěrech o informačních službách zaměřených na mobilitu a určených umělcům a kulturním pracovníkům (11) potvrdila, že mobilita umělců a kulturních pracovníků je pro Unii a pro dosažení jejích cílů v rámci strategie Evropa 2020 důležitá, a vyzvala členské státy a Komisi, aby v rámci svých pravomocí a s náležitým zohledněním zásady subsidiarity usnadňovaly poskytování vyčerpávajících a přesných informací umělcům a kulturním pracovníkům, kteří v rámci Unie usilují o mobilitu.
(9)
Má-li se přispět k posílení společné kulturní oblasti, je důležité podporovat nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl a produktů, čímž se povzbudí kulturní výměny a mezikulturní dialog.
(10)
Programy MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus jsou pravidelně sledovány a externě hodnoceny a o jejich budoucnosti byly uspořádány veřejné konzultace, z nichž vyplynulo, že tyto programy hrají velmi důležitou úlohu při ochraně a podpoře kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy. Na základě těchto sledování, hodnocení a konzultací, jakož i různých nezávislých studií, zvláště studie o podnikatelském rozměru kulturních a kreativních odvětví, se rovněž ukázalo, že kulturní a kreativní odvětví stojí před společnými výzvami, kterými jsou zejména rychlé změny kvůli přechodu k digitalizaci a kvůli globalizaci, roztříštěnost trhu v souvislosti s jazykovou rozmanitostí, obtíže v přístupu k financování, složité administrativní postupy a nedostatek srovnatelných údajů, přičemž všechny tyto výzvy vyžadují řešení na úrovni Unie.
(11)
Evropská kulturní a kreativní odvětví jsou ze své podstaty rozdělena podle státních a jazykových hranic, což vytváří kulturně velmi rozmanité a vysoce nezávislé kulturní prostředí, které dává možnost projevu různým kulturním tradicím evropského dědictví. Tato různorodost však s sebou také přináší překážky, které brání hladkému nadnárodnímu pohybu kulturních a kreativních děl a mobilitě kulturních a kreativních činitelů jak v rámci Unie, tak mimo ni, což může vést k zeměpisné nerovnováze a - v důsledku toho - k omezenému výběru pro spotřebitele.
(12)
S ohledem na skutečnost, že se evropská kulturní a kreativní odvětví vyznačují jazykovou rozmanitostí, která v některých odvětvích vede k roztříštěnosti podle jazykových hranic, má pro pohyb kulturních a kreativních děl, včetně audiovizuálních děl, zásadní význam titulkování, dabování a zvukový popis.
(13)
Přechod k digitalizaci má masivní dopad na způsob, jakým jsou kulturní a kreativní produkty a služby vytvářeny, šířeny, jak je k nim získáván přístup a jak jsou spotřebovávány a zpeněžovány. I když je třeba usilovat o opětovné nalezení rovnováhy mezi stále jednodušším přístupem k dílům kulturních a kreativních odvětví a spravedlivým odměňováním umělců a tvůrců a je třeba přihlížet ke vznikajícím novým obchodním modelům, změny spojené s přechodem k digitalizaci přinášejí evropským kulturním a kreativním odvětvím a evropské společnosti obecně rozsáhlé příležitosti. Nižší distribuční náklady, nové distribuční kanály, potenciál k získávání nového a rozšiřování stávajícího publika a nové příležitosti pro nadstandardní produkty mohou usnadnit přístup k dílům kulturních a kreativních odvětví a zvýšit jejich pohyb po celém světě. Aby kulturní a kreativní odvětví tyto příležitosti plně využila a aby se dokázala přizpůsobit kontextu globalizace a přechodu k digitalizaci, potřebují rozvíjet nové dovednosti a vyžadují větší přístup k financování za účelem modernizace zařízení, vypracování nových produkčních a distribučních metod a přizpůsobení svých obchodních modelů.
(14)
Současné distribuční postupy jsou základem systému financování filmů. Je však stále více třeba podporovat vznik atraktivní legální internetové nabídky a podpořit inovace. Je proto zásadní podporovat nové způsoby distribuce, a tím umožnit vznik nových obchodních modelů.
(15)
Mnozí provozovatelé malých kin, zejména jednosálových, se stále potýkají s digitalizací kvůli vysokým nákladům na digitální vybavení. Ačkoli kultura přednostně spadá mezi pravomoci členských států, a ty by tudíž měly tuto otázku i nadále řešit na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, existuje i možnost financování z programů a fondů Unie, zejména těch, které se zaměřují na místní a regionální rozvoj.
(16)
Budování publika, zejména mezi mladými lidmi, vyžaduje konkrétní závazek ze strany Unie na podporu zejména mediální a filmové gramotnosti.
(17)
Jednou z největších výzev pro kulturní a kreativní odvětví, zejména pak pro mikropodniky a malé a střední podniky (MSP) a mikroorganizace a malé a střední organizace, včetně neziskových a nevládních organizací, je obtížný přístup k finančním prostředkům, které potřebují pro financování svých činností, růst, udržení a zvyšování konkurenceschopnosti či internacionalizaci svých činností. To je sice společný problém MSP obecně, ale v kulturních a kreativních odvětvích je situace významně obtížnější vzhledem k tomu, že mnoho jejich aktiv má nehmotnou povahu a jejich činnosti mívají charakter prototypu a že tato odvětví mají vnitřní potřebu riskovat a experimentovat, mají-li být inovativní. Je třeba, aby toto riskování chápal a podporoval i finanční sektor.
(18)
Pilotní projekt „Evropské sdružení kreativních průmyslů“ je průřezovou iniciativou, která kreativní průmysly podporuje především na politické úrovni. Jeho cílem je mobilizace dodatečných finančních prostředků pro kreativní průmysly a stimulace poptávky po službách v oblasti kreativních průmyslů ze strany ostatních průmyslů a odvětví. Bude se provádět testování nových nástrojů pro lepší podporu inovací v oblasti kreativních průmyslů a jeho výsledky se využijí v politické učební platformě složené z evropských, národních a regionálních subjektů.
(19)
Spojení současných programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus pro kulturní a kreativní odvětví do jediného komplexního programu (dále jen „program“) by účinněji podpořilo MSP a mikroorganizace a malé a střední organizace v jejich úsilí, využít příležitostí, jež nabízejí globalizace a přechod k digitalizaci, a pomohlo by jim s řešením problémů, jež nyní vedou k roztříštěnosti trhu. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu různých odvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím speciálně uzpůsobených přístupů v rámci dvou nezávislých dílčích programů a meziodvětvové složky. Je obzvláště důležité zajistit součinnost při provádění programu a vnitrostátních a regionálních strategií pro inteligentní specializaci. Za tímto účelem by měl program vytvořit pro různá kulturní a kreativní odvětví jednotnou strukturu podpory, kterou by tvořil systém grantů doplněný finančním nástrojem.
(20)
Program by měl zohledňovat dvojí povahu kultury a kulturních činností a uznat jak vlastní a uměleckou hodnotu kultury, tak hospodářskou hodnotu těchto odvětví, včetně jejich širšího společenského přínosu pro kreativitu, inovace a sociální začlenění.
(21)
Pokud jde o provádění programu, měla by být zohledněna vlastní hodnota kultury a zvláštní povaha kulturních a kreativních odvětví, včetně významu neziskových organizací a projektů v rámci dílčího programu Kultura.
(22)
Samostatný finanční nástroj - Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví (dále jen „záruční nástroj“) - by měl umožnit růst kulturních a kreativních odvětví jako celku a zejména zajistit dostatečný pákový efekt pro nové činnosti a příležitosti. O kulturní a kreativní projekty by měli pečovat vybraní finanční zprostředkovatelé tak, aby zajistili vyváženou skladbu portfolia půjček z hlediska zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví. V této souvislosti hrají navíc důležitou roli veřejné a soukromé organizace, které mohou zajistit široký záběr záručního nástroje.
(23)
Dále by mělo být zajištěno financování projektu Evropské hlavní města kultury a správy projektu označení „Evropské dědictví“, neboť tyto projekty přispívají k posilování pocitu sounáležitosti ke společné kulturní oblasti, podněcují mezikulturní dialog a vzájemné porozumění a zvyšují hodnotu kulturního dědictví.
(24)
Kromě členských států a zámořských zemí a území způsobilých k účasti na programu v souladu s článkem 58 rozhodnutí Rady 2001/822/ES (12) by měl být program za určitých podmínek otevřen také zemím Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), jež jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP), a Švýcarské konfederaci. Přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, a země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, by rovněž měly mít možnost účastnit se programu s výjimkou záručního nástroje.
(25)
Program by měl být otevřen také pro dvoustranné nebo mnohostranné akce spolupráce s třetími zeměmi na základě dodatečných prostředků, které budou vymezeny, a zvláštních opatření, která budou dohodnuta s dotčenými stranami.
(26)
V kulturní a audiovizuální oblasti je třeba podpořit spolupráci mezi programem a mezinárodními organizacemi, jako je Unesco, Rada Evropy, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světová organizace duševního vlastnictví (WIPO).
(27)
Je nezbytné zajistit evropskou přidanou hodnotu všech akcí a činností prováděných v rámci programu, jejich doplňkovost s činnostmi členských států a jejich soulad s čl. 167 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a soudržnost s ostatními činnostmi Unie, zvláště v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdravotnictví, občanství a spravedlnosti, výzkumu a inovací, průmyslové politiky a politiky soudržnosti, cestovního ruchu a vnějších vztahů, obchodu a rozvoje a digitální agendy.
(28)
V souladu se zásadami posuzování podle výkonnosti by postupy pro sledování a hodnocení programu měly zahrnovat podrobné výroční zprávy a měly by odkazovat na konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle a ukazatele, včetně kvalitativních ukazatelů. Postupy pro sledování a hodnocení by měly zohledňovat práci příslušných činitelů, například Eurostatu, a výsledky projektu ESS-net Culture a Statistického úřadu při Unesco. V tomto ohledu, pokud jde o odvětví audiovize, by se Unie měla i nadále účastnit Evropské audiovizuální observatoře (dále jen „observatoř“).
(29)
Za účelem zajištění optimálního sledování a hodnocení programu během jeho celého trvání, by měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o přijetí dalších kvantitativních a kvalitativních ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(30)
Jak je uvedeno ve zprávě Komise ze dne 30. července 2010 o dopadu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterými se mění právní základ evropských programů v oblasti celoživotního učení, kultury, mládeže a občanství, podstatné zkrácení lhůt v řídících postupech zvýšilo účinnost programů. Zvláštní pozornost by se měla věnovat dalšímu zjednodušování administrativních postupů a postupů financování, mimo jiné používáním řádných, objektivních a pravidelně aktualizovaných systémů pro určování jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb.
(31)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (13).
(32)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 (14), Komise od roku 2009 svěřila Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizi prováděcí úkoly pro řízení akce Unie v oblastech vzdělávání, kultury a audiovize. V souladu s uvedeným nařízením tedy Komise může pro provádění programu na základě analýzy nákladů a přínosů využít některou stávající výkonnou agenturu.
(33)
Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (15).
(34)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně opatření pro prevenci, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 996/2012 (16) (dále jen „finanční nařízení“).
(35)
S ohledem na Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) a v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (17) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (18) je třeba vypracovat a uplatňovat vhodná opatření pro předcházení podvodům a pro zpětné získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo neoprávněně použitých finančních prostředků.
(36)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost, pozvednout kulturní dědictví Evropy a posílit konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména evropského audiovizuálního průmyslu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k nadnárodnímu a mezinárodnímu charakteru navrhovaných akcí, ale spíše jich z důvodu rozsahu a očekávaných účinků těchto akcí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.
(37)
Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES by proto měla být zrušena.
(38)
Měla by být stanovena opatření upravující přechod od programů MEDIA, Kultura a MEDIA Mundus k programu.
(39)
Aby byla zajištěna kontinuita finanční podpory poskytované programem na fungování subjektů, měla by mít Komise v počáteční fázi programu možnost považovat za způsobilé pro financování náklady přímo spojené s prováděním podporovaných činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před předložením žádosti o financování.
(40)
Aby se zajistila kontinuita finanční podpory podle tohoto programu, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2014. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve po svém vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 1
Zavedení a doba trvání
1. Tímto nařízením se zavádí program Kreativní Evropa na podporu evropských kulturních a kreativních odvětví (dále jen „program“).
2. Program je prováděn v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„kulturními a kreativními odvětvími“ všechna odvětví, jejichž činnosti jsou založeny na kulturních hodnotách nebo na uměleckých a jiných kreativních projevech, bez ohledu na to, zda jsou tyto činnosti zaměřeny tržně, a bez ohledu na druh struktury, která je provádí, a na způsob, jakým je tato struktura financována. Tyto činnosti zahrnují vývoj, tvorbu, produkci, šíření a ochranu produktů a služeb, které představují kulturní, umělecké či jiné kreativní projevy, jakož i související funkce, jako je vzdělávání nebo řízení. Ke kulturním a kreativním odvětvím patří mimo jiné architektura, archivy, knihovny a muzea, umělecká řemesla, audiovizuální odvětví (například kinematografie, televize, videohry a multimédia), hmotné a nehmotné kulturní dědictví, design, festivaly, hudba, literatura, scénická umění, vydavatelská činnost, rozhlas a výtvarné umění;
2)
„MSP“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (19).
3)
„zúčastněnými finančními zprostředkovateli“ finanční zprostředkovatelé ve smyslu čl. 139 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení, vybraní v rámci záručního nástroje v souladu s finančním nařízením a přílohou I tohoto nařízení, kteří poskytují nebo zamýšlejí poskytovat:
a)
půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (záruky Evropského investičního fondu (EIF)); nebo
b)
záruky na půjčky jiným finančním zprostředkovatelům, kteří poskytují půjčky MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím v kulturních a kreativních odvětvích (protizáruky EIF);
4)
„poskytovateli v oblasti budování kapacit“ subjekty schopné poskytovat odborné poradenství v souladu s přílohou I s cílem umožnit zúčastněným finančním zprostředkovatelům účinně posoudit specifické rysy a rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty.
Článek 3
Obecné cíle
Obecnými cíli programu jsou:
a)
chránit, rozvíjet a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost a podporovat evropské kulturní dědictví;
b)
posilovat konkurenceschopnost evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
Článek 4
Konkrétní cíle
Konkrétními cíli programu jsou:
a)
podporovat schopnost evropských kulturních a kreativních odvětví působit nadnárodně a mezinárodně;
b)
podporovat nadnárodní pohyb kulturních a kreativních děl a nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů, zejména umělců, získávat nové publikum a rozšiřovat publikum stávající a zlepšovat přístup ke kulturním a kreativním dílům v Unii i jinde se zvláštním zaměřením na děti, mladé lidi, osoby se zdravotním postižením a nedostatečně zastoupené skupiny;
c)
udržitelně posílit finanční možnosti MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích a současně usilovat o zajištění vyváženého zeměpisného pokrytí a zastoupení jednotlivých odvětví;
d)
podporováním nadnárodní politické spolupráce podněcovat rozvoj politik, inovace, kreativitu, budování publika a vytváření nových obchodních a řídících modelů.
Článek 5
Evropská přidaná hodnota
1. Program se zřetelem ke specifické umělecké a k hospodářské hodnotě kultury podporuje akce a činnost s evropskou přidanou hodnotou v kulturních a kreativních odvětvích. Přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ.
2. Evropská přidaná hodnota se zajistí prostřednictvím jednoho nebo více z následujících:
a)
nadnárodního charakteru akcí a činností, které doplní regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie, a jejich dopadu na kulturní a kreativní odvětví a na občany a jejich znalost jiných kultur, než je jejich vlastní kultura;
b)
rozvoje a podpory nadnárodní spolupráce kulturních a kreativních činitelů, včetně umělců, profesionálů v audiovizi, organizací působících v kulturních a kreativních odvětvích a audiovizuálních subjektů, zaměřených na podněcování komplexnější, rychlejší, účinnější a dlouhodobě úspěšné reakce na celosvětové výzvy;
c)
úspor z rozsahu a kritického množství, které podpora Unie dokáže zajistit a které násobí možnosti získávání dalších finančních prostředků;
d)
zajištění rovnějších podmínek v evropských kulturních a kreativních odvětvích zohledněním zemí s nízkou produkční kapacitou nebo zemí či regionů s omezenou zeměpisnou nebo jazykovou oblastí.
Článek 6
Struktura programu
Program tvoří:
a)
dílčí program MEDIA;
b)
dílčí program Kultura;
c)
meziodvětvová složka.
Článek 7
Loga dílčích programů
1. Komise zajistí zviditelnění programu prostřednictvím log, přičemž každý dílčí program bude mít své vlastní logo.
2. Příjemci prostředků z dílčího programu MEDIA používají logo stanovené v příloze II. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
3. Příjemci prostředků z dílčího programu Kultura používají logo, které stanoví Komise. Komise stanoví podrobnosti pro používání tohoto loga a sdělí je příjemcům.
4. Loga dílčích programů jsou oprávněny používat rovněž Komise a kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16.
Článek 8
Přístup k programu
1. Program podporuje kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni v souladu s Úmluvou Unesco z roku 2005.
2. Programu se mohou účastnit členské státy.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, program je otevřen účasti následujících zemí, pokud zaplatí dodatečné prostředky a, v případě dílčího programu MEDIA, splní podmínky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (20):
a)
přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
b)
ty země ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou;
c)
Švýcarská konfederace na základě dvoustranné dohody;
d)
země, na které se vztahuje evropská politika sousedství v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Unie.
4. Země uvedené v odst. 3 písm. a) a d) jsou vyloučeny z účasti na záručním nástroji.
5. Program je otevřen akcím v oblasti dvoustranné či mnohostranné spolupráce zaměřeným na vybrané země nebo regiony na základě zaplacení dodatečných prostředků dotčenými zeměmi nebo regiony a zvláštních opatření, která s nimi budou dohodnuta.
6. Program umožňuje spolupráci a společné akce se zeměmi, které se jej neúčastní, a s mezinárodními organizacemi, které působí v kulturních a kreativních odvětvích, jako jsou Unesco, Rada Evropy, OECD nebo WIPO, a to na základě společných příspěvků pro uskutečnění cílů programu.
KAPITOLA II
Dílčí program MEDIA
Článek 9
Priority dílčího programu MEDIA
1. Priority v oblasti posílení kapacity evropského audiovizuálního odvětví za účelem nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
snadnější získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi a rozvoj sítí, včetně používání digitálních technologií s cílem zajistit přizpůsobení se vývoji na trhu, testování nových strategií budování publika a testování nových obchodních modelů;
b)
zvyšování schopnosti audiovizuálních subjektů vytvářet evropská audiovizuální díla s potenciálem pohybovat se v rámci Unie i mimo ni a usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí, včetně koprodukcí s provozovateli televizního vysílání;
c)
podpora mezipodnikových výměn usnadňováním přístupu na trhy a k obchodním nástrojům umožňujícím audiovizuálním subjektům zviditelnit jejich projekty na trhu Unie a na mezinárodních trzích.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu jsou tyto:
a)
podpora distribuce filmů v kinech prostřednictvím nadnárodního marketingu, budování značky (branding), distribuce a uvádění audiovizuálních děl;
b)
podpora nadnárodního marketingu, budování značky a distribuce audiovizuálních děl na všech platformách mimo kina;
c)
podpora budování publika jako prostředek podněcování zájmu o evropská audiovizuální díla a zlepšování přístupu k nim, zejména prostřednictvím propagace, akcí, filmové gramotnosti a festivalů;
d)
podpora nových způsobů distribuce, a tím možnosti vzniku nových obchodních modelů.
Článek 10
Opatření na podporu dílčího programu MEDIA
Za účelem provádění priorit stanovených v článku 9 dílčí program MEDIA podporuje:
a)
rozvoj komplexní škály vzdělávacích opatření, která podporují získávání a zdokonalování dovedností a schopností profesionálů v audiovizi, sdílení znalostí a iniciativ pro vytváření sítí, včetně zapojení digitálních technologií;
b)
vývoj evropských audiovizuálních děl, zejména filmů a televizních děl, jako jsou hrané filmy, dokumentární filmy a filmy pro děti a animované filmy, jakož i interaktivních děl, jako jsou videohry a multimédia, se zvýšeným potenciálem pro přeshraniční pohyb;
c)
činnosti zaměřené na podporu evropských audiovizuálních produkčních společností, zejména nezávislých produkčních společností, za účelem usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí audiovizuálních děl, včetně televizních děl;
d)
činnosti napomáhající tomu, aby se evropští a mezinárodní koprodukční partneři setkávali, nebo poskytující nepřímou podporu audiovizuálním dílům koprodukovaným mezinárodními koprodukčními fondy se sídlem v zemi účastnící se programu;
e)
usnadňování přístupu k oborovým obchodním akcím a trhům v audiovizuální oblasti a používání internetových obchodních nástrojů v Unii i mimo ni;
f)
zavádění systémů podpory pro distribuci zahraničních evropských filmů prostřednictvím jejich distribuce v kinech a na ostatních platformách, jakož i pro mezinárodní prodejní činnosti, zejména titulkování, dabování a zvukový popis audiovizuálních děl;
g)
usnadňování pohybu evropských filmů po celém světě a mezinárodních filmů v Unii na všech distribučních platformách, a to prostřednictvím projektů mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví;
h)
síť provozovatelů evropských kin uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů;
i)
iniciativy představující a podporující rozmanitost evropských audiovizuálních děl, včetně krátkých filmů, jako například festivaly a jiné propagační akce;
j)
činnosti zaměřené na propagaci filmové gramotnosti a na zvyšování znalostí publika, zejména mladého, o evropských audiovizuálních dílech a jeho zájmu o ně, včetně audiovizuálního a kinematografického dědictví;
k)
inovativní akce testující nové obchodní modely a nástroje v oblastech, které budou pravděpodobně ovlivněny zavedením a používáním digitálních technologií.
Článek 11
Evropská audiovizuální observatoř
1. Unie je členem observatoře po dobu trvání programu.
2. Účast Unie na observatoři přispívá k dosažení priorit dílčího programu MEDIA následujícími způsoby:
a)
podporou transparentnosti a vytvářením rovných podmínek týkajících se přístupu k právním a finančním či tržním informacím a přínosem ke srovnatelnosti právních a statistických informací;
b)
poskytováním údajů a analýz trhu užitečných pro stanovení směrů činnosti dílčího programu MEDIA a pro vyhodnocení jejich dopadu na trh.
3. Při jednáních s observatoří zastupuje Unii Komise.
KAPITOLA III
Dílčí program Kultura
Článek 12
Priority dílčího programu Kultura
1. Priority v oblasti posílení kapacity kulturních a kreativních odvětví za účelem jejich nadnárodního fungování jsou tyto:
a)
podpora akcí poskytujících kulturním a kreativním činitelům dovednosti, schopnosti a know-how přispívající k posílení kulturních a kreativních odvětví, včetně povzbuzování k přechodu na digitální technologie, testování inovačních přístupů k budování publika a testování nových obchodních a řídících modelů;
b)
podpora akcí umožňujících kulturním a kreativním činitelům spolupracovat na mezinárodní úrovni a internacionalizovat svou profesní dráhu a činnost v Unii i mimo ni, pokud možno na základě dlouhodobých strategií;
c)
poskytování podpory na posílení evropských kulturních a kreativních organizací a mezinárodních sítí s cílem usnadňovat přístup k profesním příležitostem.
2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu a mobility jsou tyto:
a)
podpora mezinárodních turné, akcí, výstav a festivalů;
b)
podpora oběhu evropské literatury za účelem zajištění její nejširší možné dostupnosti;
c)
podpora budování publika jakožto prostředku k podněcování zájmu o evropská kulturní a kreativní díla a hmotné a nehmotné kulturní dědictví a zlepšování přístupu k nim.
Článek 13
Opatření na podporu dílčího programu Kultura
1. Za účelem provádění priorit stanovených v článku 12 dílčí program Kultura podporuje:
a)
nadnárodní projekty spolupráce, které sdružují kulturní a kreativní organizace z různých zemí za účelem provádění odvětvových nebo meziodvětvových činností;
b)
činnosti evropských sítí kulturních a kreativních organizací z různých zemí;
c)
činnosti organizací s evropským posláním, které podporují rozvoj nových talentů a podněcují nadnárodní mobilitu kulturních a kreativních činitelů a pohyb děl a jež mohou dalekosáhle ovlivňovat kulturní a kreativní odvětví a zajistit trvalé účinky;
d)
literární překlad a jeho další propagace;
e)
zvláštní akce zaměřené na zviditelňování bohatství a rozmanitosti evropských kultur a na podporu mezikulturního dialogu a vzájemného porozumění, například prostřednictvím kulturních cen Unie, akce evropských hlavních měst kultury a akce označení „Evropské dědictví“.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 podporují zejména neziskové projekty.
KAPITOLA IV
Meziodvětvová složka
Článek 14
Záruční nástroj pro kulturní a kreativní odvětví
1. Komise zřídí záruční nástroj zaměřený na kulturní a kreativní odvětví.
Tento záruční nástroj bude fungovat jako samostatně a bude zřízen a spravován v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.
2. Prioritami záručního nástroje jsou:
a)
usnadňovat přístup k financování MSP, mikroorganizacím a malým a středním organizacím napříč kulturními a kreativními odvětvími;
b)
zlepšovat schopnost zúčastněných finančních zprostředkovatelů posuzovat rizika spojená s MSP, mikroorganizacemi a malými a středními organizacemi v kulturních a kreativních odvětvích a s jejich projekty, mimo jiné prostřednictvím technické pomoci, rozvoje znalostí a opatření pro vytváření sítí.
Priority jsou prováděny v souladu s přílohou I.
3. V souladu s čl. 139 odst. 4 finančního nařízení uplatňuje Komise na záruční nástroj nepřímé řízení, v jehož rámci pověřuje úkoly EIF, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodě iii) uvedeného nařízení, za podmínek stanovených dohodou mezi Komisí a EIF.
Článek 15
Nadnárodní politická spolupráce
1. Za účelem povzbuzení nadnárodní politické spolupráce podporuje meziodvětvová složka:
a)
nadnárodní výměnu zkušeností a know-how týkajících se nových obchodních a řídících modelů, činnosti vzájemného učení a vytváření sítí mezi organizacemi činnými v kulturní a kreativní oblasti a tvůrci politik v souvislosti s rozvojem kulturních a kreativních odvětví a případně i podporu vytváření digitálních sítí;
b)
shromažďování údajů o trhu, studie, analýzy trhu práce a potřebných dovedností, analýzy evropských a vnitrostátních kulturních politik a podporu statistických zjišťování, jež jsou založena na nástrojích a kritériích specifických pro jednotlivá odvětví a hodnocení, včetně měření všech aspektů dopadu programu;
c)
platbu členského poplatku Unie v observatoři s cílem podporovat sběr a analýzu dat v audiovizuálním odvětví;
d)
testování nových meziodvětvových obchodních přístupů k financování, distribuci a zpeněžování tvorby;
e)
konference, semináře a politický dialog, mimo jiné v oblasti kulturní a mediální gramotnosti, jež případně podporují vytváření digitálních sítí;
f)
kanceláře programu Kreativní Evropa uvedené v článku 16 a plnění jejich úkolů.
2. Komise vypracuje do 30. června 2014 studii proveditelnosti, jež se bude zabývat možností sběru a analýzy údajů v kulturních a kreativních odvětvích, vyjma odvětví audiovizuálního, a předloží její výsledky Evropskému parlamentu a Radě.
Komise může na základě výsledků této studie proveditelnosti předložit odpovídající návrh na změnu tohoto nařízení.
Článek 16
Síť kanceláří programu Kreativní Evropa
1. Země účastnící se programu zřídí v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy a v součinnosti s Komisí síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
2. Komise síť kanceláří programu Kreativní Evropa podporuje.
3. Síť kanceláří programu Kreativní Evropa plní níže uvedené úkoly, přičemž zohledňuje specifické rysy každého odvětví:
a)
poskytuje informace o programu a propaguje jej ve své zemi;
b)
pomáhá kulturním a kreativním odvětvím v souvislosti s programem a poskytuje základní informace o dalších relevantních možnostech podpory, které jsou dostupné v rámci politiky Unie;
c)
podněcuje přeshraniční spolupráci v kulturních a kreativních odvětvích;
d)
podporuje Komisi poskytováním pomoci v souvislosti s kulturními a kreativními odvětvími v zemích účastnících se programu, například prostřednictvím poskytování dostupných údajů o těchto odvětvích;
e)
podporuje Komisi při zajišťování náležité komunikace o výsledcích a dopadech programu;
f)
zajišťuje komunikaci a šíření informací o získaných finančních prostředcích Unie a o dosažených výsledcích za své země.
4. Komise v součinnosti s členskými státy zajistí kvalitu i výsledky služby poskytované sítí kanceláří programu Kreativní Evropa, a to prostřednictvím pravidelného a nezávislého sledování a hodnocení.
KAPITOLA V
Výsledky výkonnosti a šíření
Článek 17
Soudržnost a doplňkovost
1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkovou soudržnost a doplňkovost programu s:
a)
příslušnými politikami Unie, například v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, vnitřního trhu, digitální agendy, mládeže, občanství, vnějších vztahů, obchodu, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti, rozšíření a rozvoje;
b)
jinými příslušnými finančními zdroji Unie v oblasti kultury a médií, zejména s Evropským sociálním fondem, Evropským fondem pro regionální rozvoj a programy na podporu výzkumu a inovací a také s finančními nástroji týkajícími se spravedlnosti a občanství, programy vnější spolupráce a předvstupními nástroji.
2. Toto nařízení se použije a provádí, aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Unie.
Článek 18
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu podle níže uvedených kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti:
a)
ukazatele pro obecné cíle uvedené v článku 3:
i)
úroveň zaměstnanosti v kulturních a kreativních odvětvích, změna zaměstnanosti v těchto odvětvích a jejich podíl na zaměstnanosti a na hrubém domácím produktu;
ii)
počet lidí využívajících přístup k evropským kulturním a kreativním dílům, pokud možno včetně děl pocházejících z jiných zemí, než je jejich vlastní země;
b)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. a):
i)
rozsah mezinárodních činností kulturních a kreativních organizací a počet vytvořených nadnárodních partnerství;
ii)
počet vzdělávacích příležitostí a aktivit podporovaných programem, které zlepšily schopnosti a zvýšily zaměstnatelnost kulturních a kreativních činitelů, včetně profesionálů v audiovizi;
c)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program MEDIA:
i)
počet prodaných vstupenek do kin na zahraniční evropské filmy v Evropě a na evropské filmy ve světě (na 10 nejdůležitějších neevropských trzích);
ii)
procento evropských audiovizuálních děl v kinech, v televizi a na digitálních platformách;
iii)
počet lidí v členských státech využívajících přístup k zahraničním evropským audiovizuálním dílům a počet lidí v zemích účastnících se programu, kteří využívají přístup k evropským audiovizuálním dílům;
iv)
počet evropských videoher vyrobených v Unii i v zemích účastnících se programu;
d)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. b), pokud jde o dílčí program Kultura:
i)
počet lidí přímo a nepřímo oslovených prostřednictvím projektů podporovaných programem;
ii)
počet projektů zaměřených na děti, mladé lidi a nedostatečně zastoupené skupiny a odhadovaný počet oslovených lidí;
e)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c):
i)
objem půjček zajištěných v rámci záručního nástroje a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací;
ii)
objem půjček poskytnutých zúčastněnými finančními zprostředkovateli a rozčleněných do kategorií podle země původu;
iii)
počet a zeměpisné rozložení zúčastněných finančních zprostředkovatelů;
iv)
počet MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací využívajících záruční nástroj a rozčleněných do kategorií podle země původu, velikosti a odvětví;
v)
průměrná míra nesplácení půjček;
vi)
dosažený pákový efekt zajištěných půjček v poměru k orientačnímu pákovému efektu (1:5,7);
f)
ukazatele pro specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. d):
i)
počet členských států používajících při přípravě vnitrostátních politik výsledky otevřené metody koordinace;
ii)
počet nových iniciativ a výsledků politiky.
2. Výsledky procesu sledování a hodnocení se zohlední při provádění programu.
3. Kromě pravidelného sledování programu vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období založenou na externím a nezávislém hodnocení, která:
a)
obsahuje kvalitativní a kvantitativní prvky s cílem posoudit účinnost programu o dosažení jeho cílů, jeho účinnost a jeho evropskou přidanou hodnotu;
b)
se zabývá možnostmi zjednodušení programu, vnitřní a vnější soudržností programu, trvajícím významem všech cílů a také přínosem opatření k prioritám Unie, jimiž jsou inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění;
c)
zohlední výsledky hodnocení týkající se dlouhodobého dopadu rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES.
4. Hodnotící zprávu v polovině období uvedenou v odstavci 3 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017.
5. Na základě závěrečného externího a nezávislého hodnocení vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu, v níž na základě vybraných kvantitativních a kvalitativních ukazatelů vyhodnotí dlouhodobější dopady programu a jeho udržitelnost. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 4 písm. c), vyhodnotí Komise rovněž účinky záručního nástroje na přístup MSP, mikroorganizací a malých a středních organizací v kulturních a kreativních odvětvích k bankovním půjčkám, jakož i související výdaje.
6. Závěrečnou hodnotící zprávu uvedenou v odstavci 5 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2022.
Článek 19
Komunikace a šíření
1. Komise poskytne zemím účastnícím se programu informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, přičemž rozhodnutí o výběru jim sdělí do dvou týdnů od jejich přijetí.
2. Příjemci v rámci projektů podporovaných programem zajistí komunikaci a šíření informací o financování Unie, které obdrželi, a o dosažených výsledcích.
3. Komise zajistí šíření příslušných informací síti kanceláří programu Kreativní Evropa.
KAPITOLA VI
Akty v přenesené pravomoci
Článek 20
Přenesení pravomocí na Komisi
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem -21, pokud jde o doplnění kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti stanovených v čl. 18 odst. 1.
Článek 21
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku -20 je svěřena Komisi na dobu trvání programu.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku -20 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku -20 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
KAPITOLA VII
Prováděcí ustanovení
Článek 22
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní program týkající se dílčích programů a meziodvětvové složky. Komise v ročních pracovních programech zajistí, aby byly obecné a specifické cíle stanovené v článcích 3 a 4 i priority stanovené v článcích 9 a 12 prováděny každoročně a konzistentním způsobem, a nastíní očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou výši plánu financování. Roční pracovní program rovněž obsahuje popis opatření, jež mají být financována, informaci o částce přidělené na jednotlivá opatření a orientační harmonogram provádění.
U grantů musí roční pracovní program obsahovat priority, kritéria způsobilosti a výběru a kritéria pro poskytnutí grantu a maximální míru spolufinancování. Finanční příspěvek z programu dosahuje maximálně 80 % nákladů podporovaných činností.
V případě záručního nástroje musí roční pracovní program obsahovat kritéria způsobilosti a výběru finančních zprostředkovatelů, kritéria vyloučení související s obsahem projektů předložených zúčastněným finančním zprostředkovatelům, roční příděl do EIF, jakož i kritéria způsobilosti a výběru poskytovatelů v oblasti budování kapacit a kritéria pro poskytnutí záruky těmto poskytovatelům.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 23 odst. 4.
3. Komise přijme obecné pokyny k provádění programu poradním postupem podle čl. 23 odst. 3.
Článek 23
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor („Výbor Kreativní Evropy“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor Kreativní Evropy může zasedat v různých složeních v závislosti na tom, jakými konkrétními otázkami souvisejícími s dílčími programy a meziodvětvovou složkou.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 24
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, se stanoví na 1 462 724 000 EUR v běžných cenách.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se rozdělí takto:
a)
nejméně 56 % na dílčí program MEDIA;
b)
nejméně 31 % na dílčí program Kultura;
c)
nejvýše 13 % na meziodvětvovou složku, z nichž jsou alespoň 4 % přidělena na opatření podporující nadnárodní spolupráci uvedená v článku 15 a na síť kanceláří programu Kreativní Evropa.
3. Součástí tohoto přídělu stanoveného v odstavci 1a jsou administrativní náklady spojené s prováděním programu a celková částka těchto výdajů nesmí přesáhnout 7 % rozpočtu programu, z čehož se 5 % určí na provádění dílčího programu MEDIA a 2 % na provádění dílčího programu Kultura.
4. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení programu a k dosažení jeho cílů; zejména na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační činnosti, včetně sdělování politických priorit Unie týkajících se obecných cílů programu, výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací a také veškeré další výdaje na technickou a administrativní pomoc, jež Komisi vzniknou při řízení programu.
5. Finanční krytí uvedené v odstavci 1 může zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi opatřeními přijatými podle rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES a tímto nařízením.
V případě potřeby lze prostředky pro krytí podobných výdajů zanést do rozpočtu i po roce 2020, s cílem umožnit řízení akcí, jež nebyly dokončeny k 31. prosinci 2020.
6. Odchylně od článku 130 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v řádně odůvodněných případech může Komise považovat za způsobilé náklady, které se přímo vztahují k provádění podporovaných akcí a činností, a to i v případě, že příjemci vznikly před podáním žádosti o grant.
Článek 25
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a kontrol a inspekcí na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou v rámci programu nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, které vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 26
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES se tímto zrušují s účinkem od 1. ledna 2014.
2. Činnosti zahájené k 31. prosinci 2013 na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 jsou až do svého skončení nadále řízeny v souladu s uvedenými rozhodnutími.
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku 11. prosince 2013.
VERORDENING (EU) Nr. 1295/2013 VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD
van 11 december 2013
tot vaststelling van het programma Creatief Europa (2014 - 2020) en tot intrekking van de Besluiten nr. 1718/2006/EG, nr. 1855/2006/EG en nr. 1041/2009/EG
(Voor de EER relevante tekst)
HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 166, lid 4, artikel 167, lid 5, eerste streepje, en artikel 173, lid 3;
Gezien het voorstel van de Europese Commissie,
Na toezending van het ontwerp van wetgevingshandeling aan de nationale parlementen,
Gezien het advies van het Europees Economisch en Sociaal Comité (1),
Gezien het advies van het Comité van de Regio's (2),
Handelend volgens de gewone wetgevingsprocedure (3),
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie (VWEU) is gericht op totstandbrenging van een steeds hechter verbond tussen de Europese volkeren en verleent de Unie onder andere de taak om bij te dragen tot de ontplooiing van de culturen van de lidstaten onder eerbiediging van de nationale en regionale verscheidenheid van die culturen, en tegelijkertijd om er zorg voor te dragen dat de omstandigheden nodig voor het concurrentievermogen van de industrie van de Unie aanwezig zijn. In dat opzicht versterkt de Unie de activiteiten van de lidstaten om de culturele en taalkundige verscheidenheid te eerbiedigen en te bevorderen overeenkomstig artikel 167 VWEU en het Verdrag van de Unesco van 2005 betreffende de bescherming en de bevordering van diversiteit van cultuuruitingen (het "Unesco-Verdrag van 2005"), en vult zij deze activiteiten aan, vergroot zij het concurrentievermogen van de culturele en creatieve sectoren, en vergemakkelijkt zij de aanpassing aan veranderingen in de betreffende bedrijfstakken.
(2)
De steun van de Europese Unie voor de culturele en creatieve sectoren is hoofdzakelijk gebaseerd op de ervaringen die zijn opgedaan bij de Unieprogramma's vastgesteld bij Besluit nr. 1718/2006/EG van het Europees Parlement en de Raad (4) (het "programma MEDIA"), Besluit nr. 1855/2006/EG van het Europees Parlement en de Raad (5) (het "programma Cultuur") en Besluit nr. 1041/2009/EG van het Europees Parlement en de Raad (6) (het "programma Media Mundus"). Besluit nr. 1622/2006/EG van het Europees Parlement en de Raad (7) (de "actie Culturele Hoofdsteden van Europa"), en Besluit nr. 1194/2011/EU van het Europees Parlement en de Raad (8) (de "actie Europees erfgoedlabel") dragen eveneens bij tot de ondersteuning door de Unie van de culturele en creatieve sectoren.
(3)
In de mededeling van de Commissie betreffende een Europese agenda voor cultuur in het licht van de mondialisering, die door de Raad in zijn resolutie van 16 november 2007 (9) en door het Europees Parlement in zijn resolutie van 10 april 2008 (10) is onderschreven, worden de doelstellingen beschreven van de toekomstige activiteiten van de Unie voor de culturele en creatieve sectoren. Doel is het bevorderen van de culturele verscheidenheid en interculturele dialoog, van de cultuur als katalysator voor creativiteit binnen het kader van groei en werkgelegenheid, en van de cultuur als cruciale component van de internationale betrekkingen van de Europese Unie.
(4)
Met betrekking tot het Handvest van de grondrechten van de Europese Unie, met name de artikelen 11, 21 en 22, leveren de culturele en creatieve sectoren een aanzienlijke bijdrage aan de bestrijding van alle vormen van discriminatie, met inbegrip van racisme en vreemdelingenhaat, en bieden zij een belangrijk platform voor de vrijheid van meningsuiting en voor de bevordering van eerbiediging van de culturele en taalkundige verscheidenheid.
(5)
Het Unesco-Verdrag van 2005, dat op 18 maart 2007 in werking is getreden en waarbij de Europese Unie partij is, onderstreept dat culturele activiteiten, goederen en diensten zowel een economisch als een cultureel aspect hebben omdat zij dragers zijn van identiteiten, waarden en betekenissen, en bijgevolg niet mogen worden behandeld alsof zij uitsluitend een commerciële waarde hebben. Dat verdrag is gericht op het versterken van internationale samenwerking (met inbegrip van internationale coproductie- en codistributieovereenkomsten) en van solidariteit met het oog op het stimuleren van de culturele uitingen van alle landen en individuen. Het bepaalt tevens dat er passende aandacht moet worden geschonken aan de speciale omstandigheden en behoeften van verschillende maatschappelijke groepen, met inbegrip van personen die tot minderheden behoren. Dienovereenkomstig moet een ondersteuningsprogramma voor de creatieve en culturele sectoren in overeenstemming met dat verdrag de culturele verscheidenheid op internationaal niveau bevorderen.
(6)
De bevordering van materieel en immaterieel cultureel erfgoed, met name in het licht van het Unesco-Verdrag van 2003 inzake de bescherming van immaterieel cultureel erfgoed en het Unesco-Verdrag van 1972 inzake de bescherming van cultureel en natuurlijk erfgoed van de wereld, moet tevens bijdragen tot versterking van de waarde van de desbetreffende locaties, en tegelijkertijd de mensen het gevoel geven dat zij een sterke band hebben met de culturele en historische waarde van dergelijke locaties.
(7)
In de mededeling van de Commissie getiteld "Europa 2020 - Een strategie voor slimme, duurzame en inclusieve groei" (de "Europa 2020-strategie") wordt een strategie gedefinieerd die bedoeld is om de Unie te veranderen in een slimme, duurzame en inclusieve economie met een hoge werkgelegenheid, productiviteit en sociale cohesie. In die mededeling heeft de Commissie opgemerkt dat de Unie aantrekkelijkere randvoorwaarden moet creëren voor innovatie en creativiteit. In dat opzicht zijn de culturele en creatieve sectoren een bron van innovatieve ideeën die in producten en diensten kunnen worden omgezet die groei en banen creëren en helpen maatschappelijke veranderingen aan te pakken. Bovendien zijn de excellentie en het concurrentievermogen in deze sectoren hoofdzakelijk te danken aan de inspanningen van kunstenaars, ontwerpers en beroepsbeoefenaars, die moeten worden bevorderd. Daartoe moet de toegankelijkheid van financiering voor de culturele en creatieve sectoren worden verbeterd.
(8)
In zijn conclusies over informatiediensten inzake mobiliteit voor kunstenaars en andere beroepsbeoefenaren op cultureel gebied (11) heeft de Raad bevestigd hoe belangrijk mobiliteit van kunstenaars en beroepsbeoefenaars op cultureel gebied is voor de Unie en voor de verwezenlijking van de Europa 2020-strategie, en roept hij de lidstaten en de Commissie op om, binnen hun bevoegdheden en met inachtneming van het subsidiariteitsbeginsel, het verstrekken van volledige en nauwkeurige informatie aan kunstenaars en professionals op cultureel gebied die mobiliteit nastreven binnen de Unie, te vergemakkelijken.
(9)
Mede ter versterking van een gedeelde culturele ruimte moeten de transnationale mobiliteit van de culturele en creatieve actoren en de transnationale verspreiding van culturele en creatieve werken, met inbegrip van audiovisuele werken en producten, worden bevorderd en moeten aldus culturele uitwisselingen en interculturele dialoog worden gestimuleerd.
(10)
De programma's MEDIA, Cultuur en Media Mundus zijn regelmatig onderworpen aan controles en externe evaluaties. Ook zijn er openbare raadplegingen georganiseerd over hun toekomst, waaruit naar voren komt dat deze programma's een zeer belangrijke rol spelen bij het beschermen en bevorderen van de Europese culturele en taalkundige verscheidenheid en dat zij relevant zijn voor de noden van de culturele en creatieve sectoren. Uit die controle-, evaluatie- en raadplegingsactiviteiten en uit diverse onafhankelijke studies, met name het onderzoek naar de rol van ondernemerschap in de culturele en creatieve industrieën, blijkt dat de culturele en creatieve sectoren met gemeenschappelijke uitdagingen worden geconfronteerd, te weten de snelle verandering veroorzaakt door de digitale omwenteling en de globalisering, een gefragmenteerde marktsituatie als gevolg van taalkundige verscheidenheid, problemen bij het verkrijgen van financiering, ingewikkelde administratieve procedures en een tekort aan vergelijkbare gegevens; voor het aanpakken van al deze uitdagingen zijn acties op het niveau van de Unie vereist.
(11)
Het is inherent aan de Europese culturele en creatieve sectoren dat zij langs nationale en taalkundige lijnen gediversifieerd zijn, hetgeen leidt tot een cultureel rijk en zeer onafhankelijk cultureel landschap dat een stem geeft aan de verschillende culturele tradities van het Europese erfgoed. Een dergelijke verscheidenheid zorgt evenwel ook voor een aantal obstakels die een vlotte transnationale verspreiding van culturele en creatieve werken verhinderen en de mobiliteit van culturele en creatieve actoren binnen en buiten de Unie belemmeren, hetgeen kan leiden tot geografische onevenwichtigheden en - dientengevolge - tot een beperkte keuze voor de consumenten.
(12)
Aangezien de Europese culturele en creatieve sectoren worden gekenmerkt door taalkundige verscheidenheid, hetgeen in bepaalde sectoren tot fragmentatie langs taalkundige lijnen leidt, zijn ondertiteling, nasynchronisatie en audiobeschrijving essentieel voor de verspreiding van culturele en creatieve werken, met inbegrip van audiovisuele werken.
(13)
De digitale omwenteling heeft een bijzonder groot effect op de wijze waarop culturele goederen en diensten gemaakt en verspreid worden, toegankelijk zijn en geconsumeerd en te gelde gemaakt worden. Hoewel wordt erkend dat het noodzakelijk is een nieuw evenwicht te bewerkstelligen tussen de toenemende toegankelijkheid van culturele en creatieve werken, een eerlijke vergoeding voor artiesten en ontwerpers en de opkomst van nieuwe bedrijfsmodellen, brengen de uit de digitale omwenteling voortvloeiende veranderingen brede mogelijkheden met zich mee voor de Europese culturele en creatieve sectoren en voor de Europese samenleving in het algemeen. Lagere distributiekosten, nieuwe distributiekanalen, het potentieel voor een nieuw en groter publiek, en nieuwe mogelijkheden voor nicheproducten kunnen de toegankelijkheid en een wereldwijde verspreiding van culturele en creatieve werken bevorderen. Om die kansen volledig te benutten en in te spelen op de gewijzigde omstandigheden als gevolg van de digitale omwenteling en de globalisering moeten culturele en creatieve sectoren nieuwe vaardigheden ontwikkelen en een betere toegang tot financiële middelen krijgen teneinde hun uitrusting te kunnen upgraden, nieuwe productie- en distributiemethoden te creëren en hun bedrijfsmodellen aan te passen.
(14)
De financiering van films berust op de bestaande distributiepraktijken. Er bestaat echter een groeiende behoefte aan bevordering van een attractief en legaal online-aanbod en aanmoediging van innovatie. Het is dan ook essentieel om nieuwe wijzen van distributie te bevorderen, om het ontstaan van nieuwe bedrijfsmodellen mogelijk te maken.
(15)
Voor veel exploitanten van kleine bioscopen, met name exploitanten van één scherm, is de digitalisering van bioscopen een langdurige kwestie, als gevolg van de hoge kosten van de digitale apparatuur. Hoewel de lidstaten de primaire bevoegdheid hebben voor cultuur en deze kwestie, naargelang het geval, derhalve op nationaal, regionaal en lokaal niveau moeten aanpakken, bestaan er mogelijkheden voor financiering uit programma's en fondsen van de Unie, met name uit programma's en fondsen die zijn gericht op lokale en regionale ontwikkeling;
(16)
De opbouw van een publiek, met name onder jongeren, vraagt om een specifieke inzet van de Unie, teneinde in het bijzonder media- en filmeducatie te ondersteunen.
(17)
Een van de grootste uitdagingen voor de culturele en creatieve sectoren, met name voor micro-, kleine en middelgrote ondernemingen ("kmo's") en micro- kleine en, middelgrote organisaties, met inbegrip van non-profitorganisaties en non-gouvernementele organisaties, betreft de moeilijkheden waarmee zij worden geconfronteerd bij het verkrijgen van de benodigde financiële middelen om hun activiteiten te financieren, te groeien, hun concurrentievermogen in stand te houden en te vergroten en om hun activiteiten te internationaliseren. Hoewel dit een uitdaging is waarmee alle kmo's worden geconfronteerd, ligt de situatie in de culturele en creatieve sectoren aanzienlijk gecompliceerder als gevolg van het immateriële karakter van hun activa, de prototypische aard van hun activiteiten en hun intrinsieke behoefte om risico's te nemen en te experimenteren om te kunnen innoveren. Het nemen van dergelijke risico's moet ook worden begrepen en ondersteund door de financiële sector.
(18)
De European Creative Industries Alliance is een proefproject en een sectoroverschrijdend initiatief dat de creatieve sectoren hoofdzakelijk ondersteunt op beleidsniveau. Het is de bedoeling aanvullende middelen voor de creatieve bedrijfstakken te genereren en de vraag naar hun diensten door andere bedrijfstakken en sectoren te stimuleren. Nieuwe instrumenten voor betere ondersteuning van innovatie in de creatieve bedrijfstakken zullen worden getest en de resultaten daarvan zullen worden doorgegeven aan een leerplatform voor beleid bestaande uit Europese, nationale en regionale belanghebbenden.
(19)
Het bundelen van de huidige programma's MEDIA, Cultuur en Media Mundus voor de culturele en creatieve sectoren in één enkel omvattend programma (het "programma") zou de kmo's, micro-, kleine en middelgrote organisaties effectiever ondersteunen bij hun inspanningen om de kansen te benutten die de digitale omwenteling en de globalisering bieden en zou hen bijstaan bij het aanpakken van factoren die op dit moment tot een fragmentatie van de markt leiden. Om effectief te zijn, zou het programma middels op maat gemaakte maatregelen binnen twee onafhankelijke subprogramma's en een sectoroverschrijdend onderdeel rekening moeten houden met de specifieke aard van de verschillende sectoren en hun uiteenlopende doelgroepen en specifieke behoeften. Met name bij de uitvoering moet synergie worden gecreëerd tussen het programma en de nationale en regionale strategieën voor intelligente specialisatie. Daartoe zou het programma een coherente ondersteunende structuur voor de verschillende culturele en creatieve sectoren moeten opzetten, bestaande uit een subsidiesysteem aangevuld met een financieel instrument.
(20)
Het programma moet rekening houden met het duale karakter van cultuur en culturele activiteiten en derhalve oog hebben voor enerzijds de intrinsieke en artistieke waarde van cultuur, en anderzijds de economische waarde van die sectoren, en dus mede voor de bredere maatschappelijke bijdrage ervan aan creativiteit, innovatie en sociale insluiting.
(21)
Bij de uitvoering van het programma moeten de intrinsieke waarde van cultuur en de specifieke aard van de culturele en creatieve sectoren in aanmerking worden genomen, met inbegrip van het belang van non-profitorganisaties en -projecten in het kader van een subprogramma Cultuur.
(22)
Een op zichzelf staand financieel instrument, de garantiefaciliteit voor de culturele en creatieve sectoren (de "garantiefaciliteit"), moet de culturele en creatieve sectoren in brede zin in staat stellen om te groeien en er met name voor zorgen dat voldoende hefboomeffect wordt gecreëerd voor nieuwe acties en kansen. Geselecteerde financiële intermediairs dienen zich in te zetten voor culturele en creatieve projecten om ervoor te zorgen dat de leningen evenwichtig zijn verdeeld in termen van geografische dekking en sectorvertegenwoordiging. Bovendien hebben openbare en particuliere organisaties in dit verband een belangrijke rol te vervullen om een brede aanpak in het kader van de garantiefaciliteit te verwezenlijken.
(23)
Er moeten tevens financiële middelen worden uitgetrokken voor de actie Culturele Hoofdsteden van Europa en voor het beheer van de actie voor het Europees Erfgoedlabel, daar deze bijdragen aan versterking van het gevoel dat mensen hebben deel uit te maken van een gemeenschappelijk cultureel gebied, alsook aan de bevordering van interculturele dialoog en wederzijds begrip en aan het vergroten van de waarde van het cultureel erfgoed.
(24)
Naast de lidstaten en landen en gebieden overzee die in aanmerking komen voor deelname aan het programma krachtens artikel 58 van Besluit nr. 2001/822/EG van de Raad (12), dient het programma, onder bepaalde voorwaarden, tevens open te staan voor deelname van -landen van de Europese Vrijhandelsassociatie (EVA) die aangesloten zijn bij de Europese Economische Ruimte-overeenkomst en van de Zwitserse Bondsstaat. Toetredende landen, kandidaat-lidstaten en potentiële kandidaat-lidstaten die onder een pretoetredingsstrategie vallen en landen die onder het Europese nabuurschapsbeleid vallen, dienen eveneens te kunnen deelnemen aan het programma, uitgezonderd wat de garantiefaciliteit betreft.
(25)
Het programma dient verder open te staan voor bilaterale en multilaterale samenwerkingsacties met derde landen op basis van nog te bepalen aanvullende financiële bijdragen en specifieke regelingen die met de betrokken partijen worden overeengekomen.
(26)
Ook de samenwerking op cultureel en audiovisueel gebied tussen het programma en internationale organisaties, zoals de Unesco, de Raad van Europa, de Organisatie voor Economische Samenwerking en Ontwikkeling (OESO) en de Wereldorganisatie voor de intellectuele eigendom, moet gestimuleerd worden.
(27)
Het is noodzakelijk ervoor te zorgen dat alle acties en activiteiten die in het kader van het programma worden uitgevoerd, een Europese meerwaarde hebben, dat zij complementair zijn met de activiteiten van de lidstaten en in overeenstemming met artikel 167, lid 4, VWEU en dat zij consistent zijn met andere activiteiten van de Unie, met name op het gebied van het onderwijs, werkgelegenheid, de interne markt, ondernemerschap, jeugd, gezondheid, burgerschap en justitie, onderzoek en innovatie, industrieel en cohesiebeleid, toerisme en externe betrekkingen, handel en ontwikkeling, en de digitale agenda.
(28)
In overeenstemming met de beginselen van een prestatiegerelateerde beoordeling moeten de procedures voor het toezicht op en de evaluatie van het programma gedetailleerde jaarverslagen omvatten en verwijzen naar specifieke, meetbare, haalbare, relevante en tijdgebonden doelstellingen en indicatoren, met inbegrip van kwalitatieve doelstellingen en indicatoren. Bij procedures voor toezicht en evaluatie moet rekening worden gehouden met het werk van relevante actoren, zoals Eurostat en de bevindingen van het ESS-net cultuurproject, en het Institute for Statistics van de Unesco. In deze context moet wat de audiovisuele sector betreft, de deelname van de Unie aan het Europees Waarnemingscentrum voor de audiovisuele sector (het "Waarnemingscentrum") worden voortgezet.
(29)
Teneinde optimaal toezicht op en evaluatie van het programma te waarborgen gedurende de gehele duur ervan, moet aan de Commissie de bevoegdheid worden overgedragen om overeenkomstig artikel 290 VWEU handelingen vast te stellen ten aanzien van de vaststelling van aanvullende kwantitatieve en kwalitatieve indicatoren. Het is van bijzonder belang dat de Commissie tijdens haar voorbereidende werkzaamheden tot passende raadpleging overgaat, onder meer op deskundigenniveau. De Commissie moet er bij de voorbereiding en opstelling van de gedelegeerde handelingen voor zorgen dat de desbetreffende documenten tijdig en op gepaste wijze gelijktijdig worden toegezonden aan het Europees Parlement en de Raad.
(30)
Zoals opgemerkt in het verslag van de Commissie van 30 juli 2010 betreffende de impact van de besluiten van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van de rechtsgrondslagen van de Europese programma's op het gebied van een leven lang leren, cultuur, jeugd en burgerschap, zijn de programma's dankzij de kortere beheersprocedures doelmatiger geworden. Er moet in het bijzonder naar worden gestreefd te waarborgen dat administratieve en financiële procedures verder worden vereenvoudigd, onder meer door het gebruik van degelijke, objectieve en regelmatig geactualiseerde systemen voor de vaststelling van vaste bedragen, eenheidskosten en forfaitaire financiering.
(31)
Om voor eenvormige voorwaarden voor de uitvoering van deze verordening te zorgen, moeten aan de Commissie uitvoeringsbevoegdheden worden toegekend. Die bevoegdheden moeten worden uitgeoefend in overeenstemming met Verordening (EU) nr. 182/2011 van het Europees Parlement en de Raad (13).
(32)
Overeenkomstig Verordening (EG) nr. 58/2003 van de Raad (14), heeft de Commissie sinds 2009 het Uitvoerend Agentschap voor onderwijs, audiovisuele middelen en cultuur belast met uitvoeringstaken voor het beheer van actie van de Unie op het terrein van onderwijs, audiovisuele middelen en cultuur. De Commissie kan derhalve voor de tenuitvoerlegging van het programma, op basis van een kosten-batenanalyse, gebruikmaken van een bestaand uitvoerend agentschap, zoals bepaald in die verordening.
(33)
Deze verordening legt voor de gehele looptijd van het programma de financiële middelen, die overeenkomstig punt 17 van het Interinstitutioneel Akkoord van 2 december 2013 tussen het Europees Parlement, de Raad en de Commissie betreffende de begrotingsdiscipline, de samenwerking in begrotingszaken en een goed financieel beheer (15) (het "Interinstitutioneel Akkoord"), voor het Europees Parlement en de Raad het voornaamste referentiebedrag in de loop van de jaarlijkse begrotingsprocedure dienen te vormen.
(34)
De financiële belangen van de Unie moeten gedurende de gehele uitgavencyclus worden beschermd door middel van evenredige maatregelen, waaronder maatregelen ter preventie, opsporing en onderzoek van onregelmatigheden, de terugvordering van verloren gegane, ten onrechte betaalde of oneigenlijk gebruikte bedragen en, indien nodig, administratieve en financiële sancties overeenkomstig Verordening (EU, Euratom) nr. 966/2012 van het Europees Parlement en de Raad (16) (het "Financieel Reglement").
(35)
In verband met het Europees Bureau voor fraudebestrijding (OLAF) en krachtens Verordening (Euratom, EG) nr. 2185/96 van de Raad (17) en Verordening (EU, Euratom) nr. 883/2013 van het Europees Parlement en de Raad (18), moeten adequate maatregelen ontwikkeld en uitgevoerd worden om fraude te voorkomen en gelden terug te vorderen die verdwenen zijn of die onterecht zijn uitgekeerd of op incorrecte wijze zijn gebruikt.
(36)
Aangezien de doelstellingen van deze verordening, namelijk de Europese culturele en taalkundige verscheidenheid beschermen, ontwikkelen en bevorderen, het culturele erfgoed van Europa bevorderen en het concurrentievermogen van de Europese culturele en creatieve sectoren, met name van de audiovisuele sector, versterken, niet voldoende door de lidstaten kunnen worden verwezenlijkt, gezien het transnationale en internationale karakter van het programma, maar vanwege de omvang en gevolgen ervan beter door de Unie kunnen worden bereikt, kan de Unie, overeenkomstig het in artikel 5 van het Verdrag betreffende de Europese Unie vastgelegde subsidiariteitsbeginsel, maatregelen nemen. Overeenkomstig het in hetzelfde artikel neergelegde evenredigheidsbeginsel, gaat deze verordening niet verder dan nodig is om deze doelstellingen te verwezenlijken,
(37)
Besluiten nr. 1718/2006/EG, nr. 1855/2006/EG en nr. 1041/2009/EG dienen derhalve te worden ingetrokken.
(38)
Er moet worden voorzien in maatregelen ter regulering van de overgang van de programma's Media, Cultuur, en Media Mundus naar het programma.
(39)
Om te zorgen voor de continuïteit in de door het programma te bestrijken financieringssteun, dient de Commissie de kosten die rechtstreeks verband houden met de uitvoering van de ondersteunde acties en activiteiten als subsidiabel te kunnen beschouwen, ook al werden die kosten gemaakt voordat de begunstigde een subsidieaanvraag had ingediend.
(40)
Om te zorgen voor de continuïteit in de door het programma te bestrijken financieringssteun, dient deze Verordening van toepassing te zijn met ingang van 1 januari 2014. Om spoedeisende redenen moet deze verordening zo spoedig mogelijk na de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie in werking treden,
HEBBEN DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
HOOFDSTUK I
Algemene bepalingen
Artikel 1
Vaststelling en looptijd
1. Bij deze verordening wordt het programma Creatief Europa ter ondersteuning van de Europese culturele en creatieve sectoren vastgesteld (het "programma").
2. Het programma wordt uitgevoerd voor de periode van 1 januari 2014 tot en met 31 december 2020.
Artikel 2
Definities
In deze verordening wordt verstaan onder:
1) "culturele en creatieve sectoren": alle sectoren waarin de activiteiten gebaseerd zijn op culturele waarden en/of artistieke en andere creatieve uitingen, ongeacht of die activiteiten wel of niet marktgericht zijn, ongeacht het soort structuur dat de activiteiten uitvoert, ongeacht de financieringswijze van die structuur. Tot die activiteiten behoren het ontwikkelen, creëren, produceren, verspreiden en in stand houden van goederen en diensten die culturele, artistieke of andere creatieve uitingen belichamen, evenals aanverwante functies zoals educatie of beheer. De culturele en creatieve sectoren omvatten onder meer architectuur, archieven, bibliotheken en musea, artistieke ambachten, audiovisuele werken (zoals film, tv-producties, videogames en multimediale uitingen), materieel en immaterieel cultureel erfgoed, design, festivals, muziek, literatuur, uitvoerende kunsten, uitgeverijen, radioproducties en beeldende kunsten;
2) "kmo's": micro-, kleine en middelgrote ondernemingen, als gedefinieerd in Aanbeveling 2003/361/EG van de Commissie (19);
3) "deelnemende financiële intermediairs": financiële intermediairs in de zin van artikel 139, lid 4, tweede alinea, van het Financieel Reglement, die zijn geselecteerd onder de garantiefaciliteit overeenkomstig het Financieel Reglement en bijlage I bij deze verordening, en die het volgende verstrekken dan wel voornemens zijn te verstrekken:
a)
leningen aan kmo's en aan micro-, kleine en middelgrote organisaties in de culturele en creatieve sectoren (garanties van het Europees Investeringsfonds ("EIF"); of
b)
leninggaranties aan andere financiële intermediairs die leningen verstrekken aan kmo's en micro-, kleine en middelgrote organisaties in de culturele en creatieve sectoren (tegengaranties van het EIF);
4) "aanbieders van capaciteitsopbouw": entiteiten die in staat zijn expertise te verstrekken overeenkomstig bijlage I, teneinde de deelnemende financiële intermediairs in staat te stellen de specifieke kenmerken en risico's die verbonden zijn aan kmo's en micro-, kleine en middelgrote organisaties in de culturele en creatieve sectoren en aan hun projecten, doeltreffend te beoordelen.
Artikel 3
Algemene doelstellingen
De algemene doelstellingen van het programma zijn:
a)
het beschermen, ontwikkelen en bevorderen van de Europese culturele en taalkundige diversiteit en het bevorderen van het culturele erfgoed van Europa;
b)
het versterken van het concurrentievermogen van de Europese culturele en creatieve sectoren, in het bijzonder van de audiovisuele sector, teneinde slimme, duurzame en inclusieve groei te bevorderen.
Artikel 4
Specifieke doelstellingen
De specifieke doelstellingen van het programma zijn:
a)
de ondersteuning van het vermogen van de Europese culturele en creatieve sectoren om transnationaal en internationaal te opereren;
b)
de bevordering van de transnationale verspreiding van culturele en creatieve werken en de transnationale mobiliteit van culturele en creatieve actoren, met name artiesten, alsmede het bereiken van nieuwe en grotere publieksgroepen en het verbeteren van de toegang tot culturele en creatieve werken in de Unie en daarbuiten, waarbij de inspanningen met name moeten worden gericht op kinderen, jongeren, personen met een handicap en ondervertegenwoordigde groepen;
c)
de versterking op duurzame wijze van de financiële capaciteit van kmo's en micro-, kleine en middelgrote organisaties in de culturele en creatieve sectoren, waarbij naar een evenwichtige geografische spreiding en sectorvertegenwoordiging wordt gestreefd;
d)
de bevordering van beleidsontwikkeling, innovatie, creativiteit, publieksontwikkeling en nieuwe bedrijfs- en managementmodellen via ondersteuning van transnationale beleidssamenwerking.
Artikel 5
Europese meerwaarde
1. Het programma onderkent de intrinsieke en economische waarde van cultuur en ondersteunt acties en activiteiten met een Europese meerwaarde in de culturele en creatieve sectoren. Het draagt bij tot de verwezenlijking van de doelstellingen van de Europa 2020-strategie en de bijbehorende kerninitiatieven.
2. Die Europese meerwaarde wordt gewaarborgd door een of meer van de volgende elementen:
a)
het transnationale karakter van de acties en activiteiten die een aanvulling vormen op regionale, nationale, internationale en andere programma's en beleid van de Unie en de impact van die acties en activiteiten op de culturele en creatieve sectoren alsook op burgers van de Unie en hun kennis van andere dan hun eigen culturen;
b)
de ontwikkeling en bevordering van de transnationale samenwerking tussen culturele en creatieve actoren, waaronder kunstenaars, audiovisuele beroepsbeoefenaars, culturele en creatieve organisaties en audiovisuele actoren, gericht op de bevordering van een meer omvattende, snellere, effectievere en duurzamere respons op mondiale uitdagingen;
c)
de schaalvoordelen en de kritische massa die door de steun van de Unie tot stand kunnen worden gebracht, waardoor een hefboomeffect wordt gecreëerd dat aanvullende middelen kan genereren;
d)
meer gelijke concurrentievoorwaarden in de Europese culturele en creatieve sectoren doordat er rekening wordt gehouden met landen met een lagere productiecapaciteit en/of met landen of regio's met een beperkt geografisch en/of taalgebied.
Artikel 6
Structuur van het programma
Het programma bestaat uit:
a)
een subprogramma MEDIA;
b)
een subprogramma Cultuur;
c)
een sectoroverschrijdend onderdeel.
Artikel 7
Logo's van de subprogramma's
1. De Commissie draagt zorg voor de zichtbaarheid van het programma door het gebruik van logo's die specifiek zijn voor elk van de subprogramma's.
2. De begunstigden van het subprogramma MEDIA maken gebruik van het logo in bijlage II. De Commissie stelt nadere bijzonderheden voor het gebruik van dat logo vast en deelt die mee aan de begunstigden.
3. De begunstigden van het subprogramma Cultuur maken gebruik van een logo dat door de Commissie wordt vastgesteld. De Commissie stelt nadere bijzonderheden voor het gebruik van dat logo vast en deelt deze mee aan de begunstigden.
4. De Commissie en de "Creatief Europa-Desks", als bedoeld in artikel 16, hebben ook het recht om de logo's van de subprogramma's te gebruiken.
Artikel 8
Toegang tot het programma
1. In overeenstemming met het Unesco-Verdrag van 2005 bevordert het programma de culturele verscheidenheid op internationaal niveau.
2. Het programma staat open voor deelname van de lidstaten.
3. Onverminderd lid 4 staat het programma open voor deelname door de hieronder bedoelde landen, mits zij aanvullende financiële bijdragen betalen en, voor het subprogramma MEDIA, voldoen aan de voorwaarden in Richtlijn 2010/13/EU van het Europees Parlement en de Raad (20):
a)
toetredende landen, kandidaat-lidstaten en potentiële kandidaat-lidstaten die onder een pretoetredingsstrategie vallen, overeenkomstig de algemene beginselen en voorwaarden voor de deelname van die landen aan programma's van de Unie die in de desbetreffende kaderovereenkomsten, besluiten van de Associatieraad of vergelijkbare overeenkomsten zijn vastgelegd;
b)
landen van de EVA die partij zijn bij de EER-overeenkomst in overeenstemming met die overeenkomst;
c)
de Zwitserse Bondsstaat, op basis van een bilaterale overeenkomst met dat land.
d)
de landen die onder het Europees nabuurschapsbeleid vallen, volgens de procedures die met deze landen werden vastgesteld in vervolg op de kaderovereenkomsten die voorzien in hun deelname aan programma's van de Unie.
4. De in lid 2, onder a) en d)? genoemde landen worden uitgesloten van deelname aan de garantiefaciliteit.
5. Het programma staat open voor op uitgekozen landen of regio's gerichte bilaterale en multilaterale samenwerkingsacties op basis van door die landen of regio's betaalde aanvullende financiële bijdragen en van specifieke met die landen of regio's vast te leggen afspraken.
6. In het kader van het programma zijn, op basis van gezamenlijke bijdragen voor de verwezenlijking van de doelstellingen van het programma, ook samenwerking en gemeenschappelijke acties mogelijk met landen die niet aan het programma deelnemen en met internationale organisaties die in de culturele en creatieve sectoren actief zijn, zoals de Unesco, de Raad van Europa, de Oeso en de Wereldorganisatie voor de intellectuele eigendom.
HOOFDSTUK II
Subprogramma MEDIA
Artikel 9
Prioriteiten van het subprogramma MEDIA
1. De prioriteiten bij het versterken van de capaciteit van de Europese audiovisuele sector om transnationaal te opereren zijn:
a)
de bevordering van het verwerven en verbeteren van vaardigheden en competenties van de audiovisuele beroepsbeoefenaars, en van het ontwikkelen van netwerken, met inbegrip van het gebruik van digitale technologieën om te zorgen voor aanpassing aan de marktontwikkeling, het testen van nieuwe benaderingen voor publieksontwikkeling en het testen van nieuwe bedrijfsmodellen;
b)
de vergroting van de capaciteit van audiovisuele actoren om Europese audiovisuele werken te ontwikkelen met verspreidingsmogelijkheden in de Unie en daarbuiten, om Europese en internationale coproducties te stimuleren, ook met en tussen televisieomroepen;
c)
de aanmoediging van business-to-business-uitwisselingen door markten en bedrijfshulpmiddelen toegankelijker te maken voor audiovisuele actoren teneinde de zichtbaarheid van hun projecten op de Unie-markt en op internationale markten te vergroten.
2. De prioriteiten op het terrein van de bevordering van transnationale verspreiding zijn:
a)
het ondersteunen van distributie in bioscopen middels transnationale marketing, "branding", verspreiding en vertoning van audiovisuele werken;
b)
het bevorderen van een transnationale marketing, "branding" en de verspreiding van audiovisuele werken via alle andere platforms dan bioscopen;
c)
het ondersteunen van publieksontwikkeling als een middel om de belangstelling voor Europese audiovisuele werken te stimuleren en deze werken toegankelijker te maken, in het bijzonder door promotie, evenementen, filmgeletterdheid en festivals;
d)
het bevorderen van nieuwe wijzen van distributie om het ontstaan van nieuwe bedrijfsmodellen mogelijk te maken.
Artikel 10
Ondersteunende maatregelen van het subprogramma MEDIA
Ter uitvoering van de in artikel 9 genoemde prioriteiten, wordt uit het subprogramma MEDIA steun verleend voor:
a)
het ontwikkelen van een uitgebreide reeks scholingsmaatregelen die de verwerving en verbetering van vaardigheden en bekwaamheden van audiovisuele beroepsbeoefenaars, kennisuitwisseling en netwerkinitiatieven, waaronder ook de integratie van digitale technologieën, bevorderen;
b)
het ontwikkelen van Europese audiovisuele werken, met name films en televisieproducties zoals fictie, documentaires, kinder- en tekenfilms, evenals interactieve werken zoals videogames en multimedia, met een groter grensoverschrijdend verspreidingspotentieel;
c)
activiteiten gericht op het ondersteunen van Europese audiovisuele productiemaatschappijen, met name onafhankelijke productiemaatschappijen, teneinde Europese en internationale coproducties van audiovisuele werken, inclusief televisieproducties, te vergemakkelijken;
(d)
activiteiten die Europese en internationale coproductiepartners helpen samen te brengen en/of indirecte steun bieden voor audiovisuele werken gecoproduceerd door internationale coproductiefondsen die gevestigd zijn in een aan het programma deelnemend land;
e)
het faciliteren van toegang tot professionele audiovisuele beurzen, exposities en markten en het faciliteren van het onlinegebruik van bedrijfshulpmiddelen binnen en buiten de Unie;
f)
het opzetten van ondersteuningssystemen voor de verspreiding van niet-nationale Europese films via bioscopen en andere platforms, alsmede voor internationale verkoopactiviteiten, met name de ondertiteling, nasynchronisatie en audio-beschrijving van audiovisuele werken;
g)
het via alle distributieplatforms faciliteren van de verspreiding van Europese films in de wereld en van internationale films in de Unie, door middel van internationale samenwerkingsprojecten in de audiovisuele sector;
h)
een Europees netwerk van bioscoopexploitanten met het oog op vertoning van een significant aandeel van niet-nationale Europese films;
i)
initiatieven die een verscheidenheid van Europese audiovisuele werken, met inbegrip van korte films, presenteren en bevorderen, zoals festivals en andere promotie-evenementen;
j)
activiteiten die erop zijn gericht de filmgeletterdheid te bevorderen en het publiek meer kennis van en belangstelling voor Europese audiovisuele werken bij te brengen, met inbegrip van het audiovisuele en cinematografische erfgoed, met name onder jongeren;
k)
innovatieve acties om nieuwe bedrijfsmodellen en hulpmiddelen te testen op gebieden die naar verwacht zullen worden beïnvloed door de invoering en het gebruik van digitale technologieën.
Artikel 11
Europees Waarnemingscentrum voor de audiovisuele sector
1. De Unie zal voor de duur van het programma lid zijn van het Waarnemingscentrum.
2. De deelname van de Unie aan het Waarnemingscentrum draagt bij tot de verwezenlijking van de prioriteiten van het subprogramma MEDIA door:
a)
de transparantie en de totstandkoming van gelijke kansen met betrekking tot de toegang tot juridische, financiële en marktinformatie te bevorderen en bij te dragen aan de vergelijkbaarheid van de juridische en statistische informatie;
b)
gegevens en marktanalyses te verschaffen die nuttig zijn voor het uitwerken van de actielijnen van het subprogramma MEDIA en voor de evaluatie van hun effecten op de markt.
3. De Unie wordt in haar betrekkingen met het Waarnemingscentrum vertegenwoordigd door de Commissie.
HOOFDSTUK III
Subprogramma Cultuur
Artikel 12
Prioriteiten van het subprogramma Cultuur
1. De prioriteiten bij het versterken van de capaciteit van de culturele en creatieve sectoren om transnationaal te opereren zijn:
a)
het ondersteunen van acties waardoor culturele en creatieve actoren vaardigheden, competenties en kennis kunnen verwerven die bijdragen tot de versterking van de culturele en creatieve sectoren, met inbegrip van het bevorderen van aanpassing aan digitale technologieën, het testen van innovatieve benaderingen voor publieksontwikkeling en het testen van nieuwe bedrijfs- en managementmodellen;
b)
het ondersteunen van acties die culturele en creatieve actoren in staat stellen om internationaal samen te werken en hun carrières en activiteiten binnen de Unie en daarbuiten een internationaler karakter te geven, zo mogelijk op basis van langetermijnstrategieën;
c)
het bieden van ondersteuning bij het versterken van Europese culturele en creatieve organisaties en het internationaal netwerken teneinde de toegang tot nieuwe professionele mogelijkheden te bevorderen.
2. De prioriteiten bij het bevorderen van transnationale verspreiding en mobiliteit zijn:
a)
het ondersteunen van internationale tournees, evenementen, tentoonstellingen en festivals;
b)
het ondersteunen van de verspreiding van Europese literatuur, waarbij naar een zo groot mogelijke toegankelijkheid wordt gestreefd;
c)
het ondersteunen van publieksontwikkeling als middel om de belangstelling voor en de toegang tot Europese culturele en creatieve werken en materieel en immaterieel cultureel erfgoed te stimuleren.
Artikel 13
Ondersteunende maatregelen van het subprogramma Cultuur
1. Ter uitvoering van de in artikel 12 genoemde prioriteiten, wordt uit het subprogramma Cultuur steun verleend voor:
a)
projecten voor transnationale samenwerking die culturele en creatieve organisaties uit verschillende landen bij elkaar brengen om sectorale of sectoroverschrijdende activiteiten uit te voeren;
b)
activiteiten door Europese netwerken van culturele en creatieve organisaties uit verschillende landen;
c)
activiteiten van organisaties met een Europese roeping om de ontwikkeling van opkomend talent aan te moedigen en de transnationale mobiliteit van culturele en creatieve actoren, alsmede de verspreiding van werken, te stimuleren, en die het potentieel hebben om de culturele en creatieve sectoren breed en blijvend te beïnvloeden;
d)
literaire vertalingen en het verder promoten ervan;
e)
speciale activiteiten gericht op een grotere zichtbaarheid van de rijkdom en verscheidenheid van de Europese culturen en op het stimuleren van de interculturele dialoog en wederzijds begrip, met inbegrip van Unie-cultuurprijzen of de actie Culturele Hoofdsteden van Europa en de actie Europees erfgoedlabel.
2. De in lid 1 bedoelde maatregelen ondersteunen in het bijzonder projecten zonder winstoogmerk.
HOOFDSTUK IV
Het sectoroverschrijdende onderdeel
Artikel 14
Garantiefaciliteit voor de culturele en creatieve sectoren
1. De Commissie creëert een garantiefaciliteit voor de culturele en creatieve sectoren.
De garantiefaciliteit functioneert als een op zichzelf staand instrument en wordt overeenkomstig titel VIII van het Financieel Reglement opgericht en beheerd.
2. De garantiefaciliteit heeft de volgende prioriteiten:
a)
het bevorderen van de toegang tot financiering voor kmo's en micro-, kleine en middelgrote organisaties in de culturele en creatieve sectoren;
b)
het verbeteren van de capaciteit van deelnemende financiële intermediairs om de risico's die verbonden zijn aan kmo's en micro-, kleine en middelgrote organisaties in de culturele en creatieve sectoren en aan hun projecten, te beoordelen, mede middels technische bijstand, kennisopbouw en netwerkmaatregelen.
De prioriteiten worden ten uitvoer gelegd overeenkomstig bijlage I.
3. Overeenkomstig artikel 139, lid 4, van het Financieel Reglement legt de Commissie de garantiefaciliteit ten uitvoer via indirect beheer, waarbij zij taken toevertrouwt aan het EIF zoals bedoeld in artikel 58, lid 1, onder c), iii), van dat reglement, mits wordt voldaan aan de voorwaarden van een overeenkomst tussen de Commissie en het EIF.
Artikel 15
Transnationale beleidssamenwerking
1. Ter bevordering van transnationale beleidssamenwerking ondersteunt het sectoroverschrijdende onderdeel:
a)
transnationale uitwisselingen van ervaringen en knowhow met betrekking tot nieuwe bedrijfs- en managementmodellen, activiteiten op het gebied van "peer learning" en van netwerken van culturele en creatieve organisaties en beleidsmakers in verband met de ontwikkeling van de culturele en creatieve sectoren, waarbij in voorkomend geval de vorming van digitale netwerken wordt gestimuleerd;
b)
de verzameling van marktgegevens, studies, de analyse van de arbeidsmarkt en de behoeften aan vaardigheden, de analyse van het Europees en nationaal cultuurbeleid en de steun voor statistische onderzoeken op basis van voor elke sector specifieke instrumenten en criteria en evaluaties, met inbegrip van de meting van alle aspecten van de impact van het programma;
c)
betaling van de financiële bijdrage voor het Unie-lidmaatschap van het Waarnemingscentrum, om het verzamelen en analyseren van gegevens in de audiovisuele sector te bevorderen;
d)
het testen van nieuwe en sectoroverschrijdende bedrijfsmethoden voor financiering, verspreiding en commerciële exploitatie van creatieve activiteiten;
e)
het organiseren van conferenties, seminars en beleidsdialogen, mede op het gebied van culturele en mediageletterdheid, waarbij in voorkomend geval de vorming van digitale netwerken wordt gestimuleerd;
f)
de in artikel 16 bedoelde Creatief Europa-desks en de uitvoering van hun taken.
2. De Commissie voert vóór 30 juni 2014 een haalbaarheidsstudie uit waarin de mogelijkheid van verzameling en analyse van gegevens in de culturele en creatieve sectoren, met uitzondering van de audiovisuele sector, wordt onderzocht, en legt de resultaten van deze studie voor aan het Europees Parlement en de Raad.
Naargelang de resultaten van de haalbaarheidsstudie kan de Commissie een dienovereenkomstig voorstel tot wijziging van deze verordening indienen.
Artikel 16
Creatief Europa-desks
1. De aan het programma deelnemende landen zetten, in samenwerking met de Commissie, de Creatief Europa-desks op overeenkomstig het nationale recht en de nationale praktijk (de "Creatief Europa-desks").
2. De Commissie ondersteunt een netwerk van Creatief Europa-desks.
3. De Creatief Europa-desks voeren, rekening houdend met de specifieke kenmerken van iedere sector, de volgende taken uit:
a)
informatie verstrekken over en het promoten van het programma in hun land;
b)
het bijstaan van de culturele en creatieve sectoren met betrekking tot het programma en het verstrekken van elementaire informatie over andere relevante steunmogelijkheden die in het kader van het beleid van de Unie beschikbaar zijn;
c)
het stimuleren van grensoverschrijdende samenwerking in de culturele en creatieve sectoren;
d)
het ondersteunen van de Commissie door assistentie te verlenen met betrekking tot de culturele en creatieve sectoren in de aan het programma deelnemende landen, bijvoorbeeld door beschikbare gegevens over die sectoren te verschaffen;
e)
het ondersteunen van de Commissie door te zorgen voor passende communicatie en verspreiding van de resultaten en effecten van het programma;
f)
zorg dragen voor de publicatie en verspreiding van informatie met betrekking tot de Uniefinanciering die zij hebben ontvangen en de behaalde resultaten voor de respectieve landen.
4. De Commissie draagt, in samenwerking met de lidstaten, zorg voor de kwaliteit en de resultaten van de dienstverlening door de Creatief Europa-desks door middel van regelmatig en onafhankelijk toezicht en evaluatie.
HOOFDSTUK V
Resultaten en verspreiding
Artikel 17
Samenhang en complementariteit
1. De Commissie, in samenwerking met de lidstaten, draagt zorg voor de algemene consistentie en complementariteit van het programma met:
a)
relevant beleid van de Unie, zoals op de terreinen onderwijs, werkgelegenheid, gezondheid, interne markt, de digitale agenda, jeugd, burgerschap, externe betrekkingen, handel, onderzoek en innovatie, ondernemerschap, toerisme, justitie, uitbreiding en ontwikkeling;
b)
andere relevante bronnen van Uniefinanciering op het terrein van cultuur- en mediabeleid, met name het Europees Sociaal Fonds, het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling, de programma's voor onderzoek en innovatie, alsmede de financiële instrumenten in verband met justitie en burgerschap, externe samenwerkingsprogramma's en de pretoetredingsinstrumenten.
2. De toepassing en uitvoering van deze verordening laten de internationale verplichtingen van de Unie onverlet.
Artikel 18
Toezicht en evaluatie
1. De Commissie draagt zorg voor periodieke monitoring en externe evaluatie van het programma aan de hand van onderstaande kwalitatieve en kwantitatieve prestatie-indicatoren:
a)
indicatoren voor de in artikel 3 bedoelde algemene doelstellingen:
i)
de werkgelegenheidsgraad, het werkgelegenheidsverloop en het aandeel in de werkgelegenheid, alsook het aandeel in het bbp van de culturele en creatieve sectoren;
ii)
het aantal mensen dat in aanraking komt met Europese culturele en creatieve werken, zo mogelijk inclusief werken van buiten hun eigen land;
b)
indicatoren voor de in artikel 4, onder a), bedoelde specifieke doelstelling:
i)
de schaal van de internationale activiteiten van culturele en creatieve organisaties en het aantal tot stand gebrachte transnationale partnerschappen;
ii)
het aantal door het programma ondersteunde leerervaringen en activiteiten waardoor de competenties van culturele en creatieve actoren, met inbegrip van audiovisuele beroepsbeoefenaars, zijn verbeterd en hun inzetbaarheid is vergroot;
c)
indicatoren voor de in artikel 4, onder b), bedoelde specifieke doelstelling wat betreft het Subprogramma MEDIA:
i)
het aantal bioscoopkaartjes voor niet-nationale Europese films in Europa en Europese films wereldwijd (op de tien belangrijkste niet-Europese markten);
ii)
het percentage Europese audiovisuele werken in bioscopen, op televisie en op digitale platforms;
iii)
het aantal mensen in de lidstaten dat niet-nationale Europese audiovisuele werken bekijkt en het aantal mensen in de aan het programma deelnemende landen dat Europese audiovisuele werken bekijkt;
iv)
het aantal Europese videogames dat in de Unie alsook in de aan het programma deelnemende landen wordt geproduceerd;
d)
indicatoren voor de in artikel 4, onder b), bedoelde specifieke doelstelling wat betreft het Subprogramma Cultuur:
i)
het aantal mensen dat direct of indirect wordt bereikt door projecten die door het programma worden ondersteund;
ii)
het aantal op kinderen, jongeren en ondervertegenwoordigde groepen gerichte projecten en een raming van het aantal mensen dat wordt bereikt;
e)
indicatoren voor de in artikel 4, onder c), bedoelde specifieke doelstelling:
i)
het volume van de leningen die in het kader van de garantiefaciliteit zijn gegarandeerd, ingedeeld naar nationale herkomst, omvang en sectoren van kmo's en micro-, kleine en middelgrote organisaties;
ii)
het volume van de leningen toegekend door deelnemende financiële intermediairs, ingedeeld naar nationale herkomst;
iii)
het aantal en de geografische spreiding van de deelnemende financiële intermediairs;
iv)
het aantal kmo's en micro-, kleine en middelgrote organisaties die gebruik maken van de garantiefaciliteit, ingedeeld naar nationale herkomst, omvang en sectoren;
v)
de gemiddelde standaardrente van leningen;
vi)
het bereikte hefboomeffect van gegarandeerde leningen in verhouding tot het indicatieve hefboomeffect (1:5,7);
f)
indicatoren voor de in artikel 4, onder d), bedoelde specifieke doelstelling:
i)
het aantal lidstaten dat gebruik maakt van de resultaten van de open coördinatiemethode voor hun nationale beleidsontwikkeling;
ii)
het aantal nieuwe initiatieven en de beleidsresultaten.
2. Bij de uitvoering van het programma wordt rekening gehouden met de resultaten van het monitoring- en evaluatieproces.
3. Naast de periodieke monitoring van het programma, stelt de Commissie een tussentijds evaluatieverslag op, op basis van een externe en onafhankelijke evaluatie, waarin:
a)
kwalitatieve en kwantitatieve elementen worden opgenomen, teneinde de doeltreffendheid van het programma ten aanzien van de verwezenlijking van de doelstellingen ervan te kunnen beoordelen, alsmede de doelmatigheid ervan en de Europese meerwaarde ervan;
b)
de mogelijkheden voor vereenvoudiging, de interne en externe coherentie, de vraag of alle doelstellingen van het programma nog steeds relevant zijn, en de bijdrage van de maatregelen tot de prioriteiten van de Unie inzake slimme, duurzame en inclusieve groei, aan bod komen;
c)
rekening wordt gehouden met de evaluatieresultaten betreffende het effect op lange termijn van de Besluiten nr. 1718/2006/EG, nr. 1855/2006/EG en nr. 1041/2009/EG.
4. De Commissie dient het in lid 3 genoemde tussentijdse evaluatieverslag uiterlijk op 31 december 2017 in bij het Europees Parlement en de Raad.
5. Op basis van een externe en onafhankelijke eindevaluatie stelt de Commissie een eindevaluatieverslag op waarin de langetermijneffecten en de duurzaamheid van het programma worden beoordeeld op basis van de gekozen kwantitatieve en kwalitatieve indicatoren. Met betrekking tot de in artikel 4, onder c)? genoemde specifieke doelstelling, beoordeelt de Commissie ook de effecten van de garantiefaciliteit op de toegang tot bankleningen en de daarmee verbonden kosten voor kmo's en micro-, kleine en middelgrote organisaties in de culturele en creatieve sectoren.
6. De Commissie dient het in lid 5 genoemde eindverslag uiterlijk op 30 juni 2022 in bij het Europees Parlement en de Raad.
Artikel 19
Communicatie en verspreiding
1. De Commissie verstrekt de aan het programma deelnemende landen informatie over de projecten die Uniefinanciering hebben gekregen, door hun de selectiebesluiten, binnen twee weken na de aanneming ervan, toe te zenden.
2. Begunstigden van de projecten die door het programma ondersteund worden, dragen zorg voor de communicatie en verspreiding van informatie met betrekking tot de Uniefinanciering die zij hebben ontvangen en de behaalde resultaten.
3. De Commissie draagt zorg voor de verspreiding van relevantie informatie aan de Creatief Europa-desks.
HOOFDSTUK VI
Gedelegeerde handelingen
Artikel 20
Delegatie van bevoegdheden aan de Commissie
De Commissie is bevoegd overeenkomstig artikel 21 gedelegeerde handelingen vast te stellen om de in artikel 18, lid 1, vastgelegde kwalitatieve en kwantitatieve prestatie-indicatoren aan te vullen.
Artikel 21
Uitoefening van de bevoegdheidsdelegatie
1. De bevoegdheid om gedelegeerde handelingen vast te stellen, wordt aan de Commissie toegekend onder de in dit artikel neergelegde voorwaarden.
2. De in artikel 20 bedoelde bevoegdheid om gedelegeerde handelingen vast te stellen, wordt aan de Commissie toegekend voor de duur van het programma.
3. Het Europees Parlement of de Raad kan de in artikel 20 bedoelde bevoegdheidsdelegatie te allen tijde intrekken. Het besluit tot intrekking beëindigt de delegatie van de in dat besluit genoemde bevoegdheid. Het wordt van kracht op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie of op een daarin genoemde latere datum. Het besluit laat de geldigheid van de reeds van kracht zijnde gedelegeerde handelingen onverlet.
4. Zodra de Commissie een gedelegeerde handeling heeft vastgesteld, doet zij daarvan gelijktijdig kennisgeving aan het Europees Parlement en de Raad.
5. Een overeenkomstig artikel 20 vastgestelde gedelegeerde handeling treedt alleen in werking indien het Europees Parlement noch de Raad daartegen binnen een termijn van twee maanden na de kennisgeving van de handeling aan het Europees Parlement en de Raad bezwaar heeft gemaakt, of indien zowel het Europees Parlement als de Raad voor het verstrijken van die termijn de Commissie hebben medegedeeld dat zij daartegen geen bezwaar zullen maken. Die termijn wordt op initiatief van het Europees Parlement of de Raad met twee maanden verlengd.
HOOFDSTUK VII
Uitvoeringsbepalingen
Artikel 22
Uitvoering van het programma
1. De Commissie voert het programma uit overeenkomstig het Financieel Reglement.
2. De Commissie stelt door middel van uitvoeringshandelingen een jaarlijks werkprogramma vast betreffende de subprogramma's en het sectoroverschrijdende onderdeel. De Commissie zorgt er in het jaarlijkse werkprogramma voor dat de in de artikelen 3 en 4 vastgelegde algemene en specifieke doelstellingen alsmede de in de artikelen 9 en 12 vastgelegde prioriteiten jaarlijks op consistente wijze ten uitvoer worden gelegd en zij geeft de nagestreefde doelstellingen aan, de verwachte resultaten, de methode van uitvoering, en het totale bedrag van het financieringsplan Het jaarlijkse werkprogramma bevat tevens een beschrijving van de te financieren maatregelen, een indicatie van het voor elke maatregel toegewezen financieringsbedrag en een indicatief tijdschema voor de uitvoering ervan.
Wat subsidies betreft, omvat het jaarlijkse werkprogramma de prioriteiten, de subsidiabiliteits-, selectie- en toewijzingscriteria en het maximale percentage medefinanciering. De financiële bijdrage uit het programma bedraagt maximaal 80 % van de kosten van de gesteunde acties.
Wat de garantiefaciliteit betreft, omvat het jaarlijkse werkprogramma de subsidiabiliteits- en selectiecriteria voor financiële intermediairs, de uitsluitingscriteria met betrekking tot de inhoud van de projecten die bij de deelnemende financiële intermediairs worden ingediend, de jaarlijkse toewijzing aan het EIF en de subsidiabiliteits-, selectie- en toewijzingscriteria voor aanbieders van capaciteitsopbouw.
Deze uitvoeringshandelingen worden volgens de in artikel 23, lid 4, bedoelde onderzoeksprocedure vastgesteld.
3. De Commissie stelt volgens de in artikel 23, lid 3, bedoelde raadplegingsprocedure de algemene richtsnoeren voor de uitvoering van het programma.
Artikel 23
Comitéprocedure
1. De Commissie wordt bijgestaan door een Comité (het "Comité Creatief Europa"). Dat comité is een comité in de zin van Verordening (EU) nr. 182/2011.
2. Het Comité Creatief Europa kan in specifieke samenstellingen vergaderen voor het behandelen van concrete punten met betrekking tot de subprogramma's en het sectoroverschrijdende onderdeel.
3. Wanneer naar dit lid wordt verwezen, is artikel 4 van Verordening (EU) nr. 182/2011 van toepassing.
4. Wanneer naar dit lid wordt verwezen, is artikel 5 van Verordening (EU) nr. 182/2011 van toepassing.
Artikel 24
Financiële bepalingen
1. De financiële middelen voor de uitvoering van het programma voor de periode van 1 januari 2014 tot en met 31 december 2020 zijn vastgesteld op 1 462 724 000 EUR in lopende prijzen.
De jaarlijkse kredieten worden door het Europees Parlement en de Raad toegestaan binnen de grenzen van het meerjarig financieel kader.
2. De in lid 1 bedoelde financiële middelen worden als volgt toegewezen:
a)
ten minste 56 % voor het subprogramma MEDIA;
b)
ten minste 31 % voor het subprogramma Cultuur:
c)
ten hoogste 13 % voor het sectoroverschrijdende onderdeel, waarvan ten minste 4 % wordt toegewezen aan de transnationale samenwerkingsmaatregelen als bedoeld in artikel 15 en het netwerk van Creatief Europa-desks.
3. De administratieve kosten ten aanzien van de tenuitvoerlegging van het programma vallen onder de in lid 2 bedoelde toewijzing en het totale bedrag van die kosten bedraagt niet meer dan 7 % van de begroting van het programma, waarvan 5 % wordt toegewezen aan de uitvoering van het subprogramma MEDIA en 2 % aan de uitvoering van het subprogramma Cultuur.
4. De in lid 1 bedoelde financiële middelen kunnen worden gebruikt ter dekking van uitgaven voor voorbereidings-, monitorings-, controle-, audit- en evaluatieactiviteiten die direct noodzakelijk zijn voor het beheer en de verwezenlijking van de doelstellingen van het programma, in het bijzonder studies, vergaderingen van deskundigen, informatie- en communicatieacties, met inbegrip van institutionele voorlichting van de beleidsprioriteiten van de Unie voor zover deze verband houden met de algemene doelstellingen van het programma, en kosten die gepaard gaan met de IT-netwerken die gericht zijn op informatieverwerking en -uitwisseling, samen met alle andere kosten voor technische en administratieve bijstand die de Commissie maakt voor het beheer van het programma.
5. De in lid 1 bedoelde financiële middelen kunnen de uitgaven dekken voor de technische en administratieve bijstand die noodzakelijk is voor een overgang tussen de op grond van Besluiten nr. 1718/2006/EG, nr. 1855/2006/EG en nr. 1041/2009/EG vastgestelde maatregelen en deze verordening.
Indien nodig kunnen in de begroting voor de jaren na 2020 kredieten worden opgenomen om soortgelijke uitgaven te dekken, met het oog op het beheer van de acties die op 31 december 2020 nog niet zijn afgerond.
6. In afwijking van artikel 130, lid 2, van het Financieel Reglement, en in naar behoren gemotiveerde gevallen kan de Commissie kosten die rechtstreeks verband houden met de uitvoering van de ondersteunde acties en activiteiten als subsidiabel beschouwen, zelfs als de begunstigde deze kosten heeft gemaakt voordat hij een subsidieaanvraag had ingediend.
Artikel 25
Bescherming van de financiële belangen van de Unie
1. De Commissie neemt passende maatregelen om te waarborgen dat de financiële belangen van de Unie bij de uitvoering van in het kader van deze verordening gefinancierde acties worden beschermd door de toepassing van preventieve maatregelen ter bestrijding van fraude, corruptie en andere onwettige activiteiten, door doeltreffende controles en inspecties en, indien onregelmatigheden worden ontdekt, door middel van terugvordering van de ten onrechte betaalde bedragen en, voor zover van toepassing, door middel van doeltreffende, evenredige en afschrikkende bestuurlijke en financiële sancties.
2. De Commissie of haar vertegenwoordigers en de Rekenkamer zijn bevoegd om audits te verrichten, op basis van documenten en controles en inspecties ter plaatse, bij alle begunstigden van subsidies, contractanten en subcontractanten die uit hoofde van dit programma middelen van de Unie hebben ontvangen.
3. OLAF kan overeenkomstig de bepalingen en procedures van Verordening (Euratom, EG) nr. 2185/96 en Verordening (EU, Euratom) nr. 883/2013 onderzoeken uitvoeren, met inbegrip van controles en verificaties ter plaatse om vast te stellen of er sprake is van fraude, corruptie of andere onwettige activiteiten in verband met een subsidieovereenkomst of subsidiebesluit of een contract gefinancierd in het kader van dit programma, waardoor de financiële belangen van de Unie zijn geschaad.
4. Samenwerkingsovereenkomsten met derde landen en internationale organisaties, contracten, subsidieovereenkomsten en subsidiebesluiten die voorvloeien uit de tenuitvoerlegging van deze verordening bevatten bepalingen die de Commissie, de Rekenkamer en OLAF uitdrukkelijk machtigen, onverminderd de leden 1, 2 en 3, audits en onderzoeken binnen hun respectieve bevoegdheden te verrichten.
HOOFDSTUK VIII
Slotbepalingen
Artikel 26
Intrekking en overgangsbepaling
1. De Besluiten nr. 1718/2006/EG, nr. 1855/2006/EG en nr. 1041/2009/EG worden ingetrokken met ingang van 1 januari 2014.
2. Activiteiten die uiterlijk op 31 december 2013 van start gaan op grond van de in lid 1 genoemde besluiten, worden, totdat zij worden beëindigd, verder beheerd overeenkomstig die besluiten.
Artikel 27
Inwerkingtreding
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Zij is van toepassing met ingang van 1 januari 2014.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Straatsburg, 11 december 2013.