NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1205/2013
ze dne 26. listopadu 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 28. února 2013 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. ledna 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení byla Komise informována o tom, že výrobek byl v bodě 2 oznámení o zahájení řízení vymezen nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení, v níž byla tato malá chyba opravena.
(4)
Dne 27. dubna 2013 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení souběžného antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření.
1.2 Celní evidence
(5)
Žádost o celní evidenci dovozu solárního skla z dotčené země byla obdržena spolu s podnětem, ale následně byla dne 2. října 2013 stažena.
1.3 Zúčastněné strany
(6)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a orgány ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a aby požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise také informovala o zahájení řízení výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a vyzvala je, aby se zúčastnili.
1.3.1 Výběr vzorku
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie se v současné době skládá ze sedmi aktivních výrobců, z toho dva jsou malé a střední podniky. Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí solární sklo. Komise sestavila vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v době mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2012. Na výrobce v Unii vybrané do vzorku připadalo více než 50 % celkové výroby v Unii. Komise informovala zúčastněné strany o navrhovaném vzorku výrobců v Unii prostřednictvím poznámky do spisu, do něhož mohou zúčastněné strany nahlížet. Komise rovněž zaslala výrobcům v Unii dopis, v němž je informovala o navrženém vzorku. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(8)
Jeden podnik z kategorie malých a středních také projevil zájem o zařazení do vzorku. Komise se rozhodla začlenit jej spolu s druhou společností do vzorku s ohledem na její vyšší podíl objemu prodeje a vyjmout ze vzorku společnost s nejmenším objemem prodeje. Ohledně předběžně vybraného vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Do původně navrhovaného vzorku tedy Komise dvě společnosti přidala a jednu z něj vyjmula.
(9)
A konečně, po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Především se nacházela v rozběhové fázi své existence (což nebyl případ výrobního odvětví Unie jako celku), a trend ziskovosti by tak neposkytoval pravdivou představu o situaci výrobního odvětví Unie.
(10)
Nakonec tedy vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii. Na konečný vzorek připadá 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzorek se tudíž považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Na základě článku 19 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Dále bylo rozhodnuto, že vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebudou zveřejněna ani jména těch výrobců v Unii, kteří nepožádali o zachování anonymity, neboť by jejich totožnost mohla být odhalena nechtěně. Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) je však již známá, poněvadž veřejně tato společnost prohlásila, že je jedním ze žadatelů.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Na formulář o výběru vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, avšak jen dva dovozci podali v dotazníku konkrétní odpovědi. Vzhledem nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(14)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se v oznámení o zahájení řízení o určení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří představují více než 95 % celkového čínského vývozu do Unie během tohoto období.
(16)
Na základě obdržených informací a v souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala prozatímní vzorek pěti vyvážejících výrobců podle největšího reprezentativního objemu vývozu solárního skla do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen.
(17)
Všechny zúčastněné strany, jakož i orgány ČLR byly o navrhovaném vzorku informovány a vyzvány, aby se k němu vyjádřily. Po analýze obdržených připomínek se Komise rozhodla zachovat navrhovaný vzorek pěti společností, a všechny zúčastněné strany byly tedy informovány o konečném výběru vzorku.
(18)
Následné šetření ukázalo, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nadsadili svůj vývoz do Unie, a tudíž byli zahrnuti do vzorku neoprávněně. Obě společnosti byly proto vyjmuty ze vzorku poté, co jim byla dána příležitost předložit připomínky. Komise po řádně analýze připomínek těchto společností došla k závěru, že neposkytly nesprávné údaje úmyslně, a rozhodla, že by se měly nadále považovat za spolupracující strany ve smyslu článku 18 základního nařízení.
(19)
Po vyloučení těchto společností bylo zvažováno zařazení dalších vyvážejících výrobců do vzorku. S ohledem na skutečnost, že obě společnosti byly vyjmuty v pozdním stadiu šetření, to však bylo považováno za neproveditelné, neboť by to mohlo ohrozit dokončení šetření v předepsaných lhůtách.
(20)
Revidovaný vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců solárního skla tedy vypadá takto:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, (a společnosti ve spojení, dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (dále jen „Xinyi“) a s ním spojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a společnosti ve spojení (dále jen „Hehe Group“).
(21)
Komise opravila objem celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR poté, co byla informována o nadhodnocení prodaného vývozu obou vyvážejících výrobců (viz 18. bod odůvodnění výše). Podle výkazů spolupracujících vyvážejících výrobců představuje konečný vzorek více než 50 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v době od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012. Je proto považován za reprezentativní, pokud jde o objem vývozu solárního skla z ČLR do Unie.
d) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(22)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a jejich sdružením, a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(23)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(24)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností nebo skupin společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
GMB/IF a další společnosti, které vyžadují důvěrné zacházení.
(b)
Dovozci
-
Vetrad NV, Nizozemsko
(c)
Uživatelé
-
Sunerg Solar SRL, Itálie
(d)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Společnosti zařazené do vzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (dále jen „Xinyi group“)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, podle definice v čl. 2 odst. 7 písm b) základního nařízení, proběhla inspekce na místě v prostorách této společnosti s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jako srovnatelné země:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turecko
1.3.2 Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(26)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Výrobek, který je předmětem šetření, v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
(28)
Solární sklo je jednou ze složek pro výrobu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a tenkovrstvých fotovoltaických modulů vyrábějících elektřinu a fototermických solárních kolektorů, které jsou zdrojem horké vody.
2.2 Obdobný výrobek
(29)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku, které posloužilo jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní užití. Považují se proto za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Jeden dovozce požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že u skleníků se používají skla velmi různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce navíc předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu se skládá ze skla s obsahem železa vyšším než 300 ppm. Z toho vyplývá, že tato část dovezeného zahradnického skla jednoznačně nespadá do působnosti tohoto šetření.
(31)
Další dovozce tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití. Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina jím dováženého skla nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární. Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise zastává předběžně názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Proto učinila prozatímní závěr, že výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem nespadají do působnosti tohoto šetření.
(32)
Avšak jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které by mohlo mít podobné technické vlastnosti jako solární sklo, spadá v této fázi do definice výrobku, který je předmětem šetření, neboť potenciálně může být používáno jako solární sklo.
(33)
Tento dovozce rovněž tvrdil, že plavené sklo by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Kromě toho bylo namítáno, že výrobky z plaveného skla určené pro použití v bytech nemohou údajně nahrazovat výrobky ze solárního skla, a proto by plavené sklo nemělo být považováno za obdobný výrobek a mělo by být vyloučeno z působnosti šetření. Komise zastává předběžný názor, že plavené sklo nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, protože splňuje všechny technické vlastnosti uvedené v 26. bodě odůvodnění výše. Kromě toho šetření ukázalo, že plavené sklo lze jednoznačně použít jako solární sklo a vyrábí jej oba výrobci v Unii a čínští vývozci. Proto byl učiněn prozatímní závěr, že plavené sklo zůstává v působnosti šetření.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty vyvážející výrobce, u kterých se prokázalo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
(1)
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
(2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
(5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(36)
Deset spolupracujících společností požádalo o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpovědělo na formulář žádosti o tržní zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení bylo zacházení jako v tržním hospodářství ověřeno u těch společností, které byly zahrnuty do vzorku, a u společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění níže).
(37)
Z toho vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství bylo určeno ve vztahu k těmto čtyřem společnostem nebo skupinám společností.
-
Společnosti zařazené do vzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(39)
V případě stran, které jsou ve spojení, Komise prošetří, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji výrobku, který je předmětem šetření, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(40)
Z toho vyplývá, že byly prošetřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností) sestávajících z jedenácti právnických osob.
(41)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázal splnění kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(42)
Konkrétněji, tři vyvážející výrobci neprokázali, a to ani jednotlivě ani jako skupina, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a proto nesplnili druhou podmínku pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(43)
Navíc ani jeden ze čtyř vyvážejících výrobců, a to ani jednotlivě ani jako skupina, neprokázal, že by se u něj neprojevila výrazná zkreslení přenesená ze systému netržního hospodářství. Proto tyto společnosti nebo skupiny společností nesplnily třetí podmínku pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Přesněji řečeno měli všichni čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců měli prospěch z preferenčních daňových režimů.
(44)
Jeden z těchto vyvážejících výrobců navíc rovněž nesplnil třetí podmínku na základě toho, že několik společností v rámci skupiny, nehledě na jejich nepříznivou finanční situaci, získalo v období šetření (a před ním) významné financování v takových sazbách, které by za podmínek běžně převládajících v tržním hospodářství byly vyhrazeny jen pro finančně zdravé podniky. Další skupina vyvážejících výrobců rovněž nesplnila třetí podmínku na základě skutečnosti, že společnosti ve skupině nakupovaly zemní plyn od státního dodavatele za snížený tarif.
(45)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení dotčeným společnostem, orgánům ČLR a žadatelům a vyzvala je, aby předložili své připomínky.
(46)
Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, aby mohly změnit předběžná zjištění Komise. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) a po konzultaci s členskými státy byli všichni žadatelé jednotlivě a oficiálně vyrozuměni dne 13. září 2013 o konečném rozhodnutí Komise, pokud jde o jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Ani jeden ze čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR, již požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, tedy neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly proto zamítnuty.
3.2 Individuální zjišťování
(48)
Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, který byl původně do vzorku zařazen, ale následně vyloučen (viz 18. bod odůvodnění), požádal o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, pokud by nebyl zahrnut do vzorku. Po jeho vyřazení ze vzorku a s ohledem na to, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství již bylo ověřeno na místě (viz 37. bod odůvodnění výše), bylo usouzeno, že přiznání individuálního zjišťování by nemělo znamenat přílišné zatížení. Žádný jiný vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, o individuální zjišťování nepožádal.
3.3 Běžná hodnota
3.3.1 Volba srovnatelné země
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Komise v oznámení o zahájení řízení předpokládala, že běžná hodnota by měla být určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, a pokud by třetí země s tržním hospodářstvím nebyla nalezena, měla by být běžná hodnota určena na základě cen v Unii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Předtím, než se vezmou za základ ceny v Unii, Komise prošetří veškeré možnosti výběru vhodné srovnatelné země.
(50)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k výběru srovnatelné země a k použití cen v Unii.
(51)
Byly obdrženy připomínky od Čínské obchodní komory pro vývoz a dovoz výrobků lehkého průmyslu a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“), od dovozce, který není ve spojení, a od dvou čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití cen v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Za vhodné srovnatelné země byly navrženy Turecko a Indie.
(52)
V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země útvary Komise mezitím nalezly jedenáct třetích zemí s tržním hospodářstvím s možnou výrobou solárního skla a na základě veřejně dostupných informací pozvaly 24 společnosti z těchto zemí ke spolupráci s Komisí. Jsou to tyto země: Austrálie, Indie, Indonésie, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Saúdská Arábie, Thajsko, Tchaj-wan, Turecko a USA.
(53)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, kromě ČLR a Unie se obdobný výrobek vyrábí pouze v Indii a Turecku. Za účelem řádného posouzení přiměřenosti Turecka a Indie jako vhodných srovnatelných zemí Komise analyzovala informace týkající se obdobného výrobku, konkrétně počet výrobců, velikost domácího trhu, úroveň dovozu a význam obchodních a neobchodních překážek v obou zemích. Přihlásila se však pouze jedna společnost z Turecka a vyjádřila ochotu spolupracovat s Komisí, i přes mnohokrát opakované pokusy Komise o spolupráci s výrobci v Indii.
(54)
Turecko je třetí zemí s tržním hospodářstvím. Dovozní cla použitelná na obdobný výrobek činí 3 % v režimu DNV. Mezi Tureckem a Unií je uzavřena celní unie a dovozní cla mají tudíž v obou směrech nulovou úroveň. Podle všeho neexistují další cla ani jiné významné neobchodní překážky týkající se obdobného výrobku.
(55)
Podle tureckého výrobce, který vyjádřil ochotu spolupracovat při šetření, je to jediná společnost vyrábějící obdobný produkt v Turecku. Tato společnost má významný objem výroby a obdobný výrobek vyváží i prodává na domácím trhu, přičemž vývoz je vyšší než objem prodaný v tuzemsku.
(56)
Bez ohledu na neexistenci obchodních a neobchodních překážek nebylo během období šetření na turecký trh dovezeno žádné solární sklo. Současně Komise šetřením potvrdila, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi dosahoval během období šetření přiměřeného, nikoli však nadměrného zisku.
(57)
Na základě výše uvedeného a se zohledněním všech informací dostupných v této fázi šetření bylo Turecko prozatímně vybráno za srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2 Běžná hodnota
(58)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(59)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Turecku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující turecký výrobce prodává obdobný výrobek na domácím tureckém trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(60)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Za tím účelem byly tudíž zjištěny výrobní náklady tureckého výrobce během období šetření.
(61)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(62)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(63)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů tureckého výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku tureckého výrobce, které jsou ziskové.
(64)
Vzhledem k nedostatku technologie povrchové úpravy, která se během období šetření uplatňovala na solární sklo vyrobené v Turecku, a jelikož žádné turecké solární sklo nebylo vyrobeno plavením, několik typů výrobku se na tureckém domácím trhu vůbec neprodávalo. U těchto druhů výrobků, které se v období šetření v Turecku neprodávaly, ale byly vyváženy z ČLR do Unie, proto musela být běžná hodnota vypočítána podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů tureckého srovnatelného výrobce s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením vycházely z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývozní ceny
(65)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.
3.5 Srovnání
(66)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(67)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(68)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.6 Dumpingové rozpětí
(69)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná vypočítaná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v Turecku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(70)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku a pro výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, zjištěno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku stanovené v Turecku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, kterou si účtovala každá společnost. Dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce v ČLR. Úroveň spolupráce je podíl objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie uvedeném v podnětu (viz 15. bod odůvodnění výše).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření více než 80 % celkového vývozu do Unie. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(74)
Zjištěná prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením jsou následující:
Název podniku
Prozatímní dumpingové rozpětí
Společnosti zařazené do vzorku
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi group
74,0 %
Společnosti s individuálním dumpingovým rozpětím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, pro které se použije průměrná hodnota ze vzorku
79,8 %
Všechny ostatní společnosti
86,2 %
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(75)
Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření osm výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(76)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod celní položkou 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytl žadatel a sdružení výrobního odvětví Unie. Bylo-li to možné, tyto údaje byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 m2.
(77)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představovali 79 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(78)
Během šetření se zjistilo, že produkce žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu.
(79)
Proto pro účely tohoto šetření není nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
4.3 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů poskytnutých žadatelem a sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe), které byly porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index (2008 = 100)
100
147
181
149
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(82)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba v Unii zvýšila o 49 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba solárního skla v Unii celkově výrazně vzrostla oproti roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz 142. bod odůvodnění níže).
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(84)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie na trhu. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 6,1 % na 28,7 %. Celkově se dumpingový dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(85)
Nárůst dumpingového dovozu z dotčené země byl daleko větší než zvýšení spotřeby dotčeného výrobku a obdobných výrobků v Unii. V důsledku toho mohli vyvážející výrobci mnohem více těžit z rostoucí spotřeby Unie a značně posílit své postavení na trhu.
4.4.2 Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(86)
Průměrná cena dumpingového dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(87)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(88)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(89)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu dotčeného výrobku.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(91)
Jak je vysvětleno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(92)
Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(93)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(94)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.6 Makroekonomické ukazatele
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(95)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
52 200
61 200
60 500
Index 2009
100
134
157
155
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
24 674
28 766
22 885
Index
100
141
164
130
Využití kapacity
45 %
66 %
66 %
40 %
Index
100
105
105
84
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Svého vrcholu dosáhla výroba v roce 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu o 40 %. Třebaže byla úroveň výroby vyšší, míra využití kapacity se u výrobců v Unii snížila o 17 procentních bodů, protože výrobní odvětví Unie rozšířilo svou výrobní kapacitu v reakci na silnou poptávku až o 40 % v průběhu období šetření.
(97)
Ačkoli výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity; po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesala během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země.
4.6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(98)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Podíl na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(99)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 12 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 49 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 90,2 % v roce 2009 na 67,7 % v období šetření, tj. hlubokým propadem o 25 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než dumpingový dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby a jejich podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období snížil.
4.6.3 Růst
(100)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 366 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
4.6.4 Zaměstnanost a produktivita
(101)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
31,2
30,9
26,7
Index
100
100
99
86
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(102)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita zůstala relativně stabilní po celé období let 2009-2011. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %.
(103)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
4.6.5 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(104)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných dumpingových rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(105)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu pro toto posouzení relevantní.
4.6.6 Mikroekonomické ukazatele
(106)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
4.6.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(107)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(108)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009.
(109)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění výše) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %.
(110)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly vývoj prodejních cen mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů bylo způsobeno poklesem objemu výroby, zatímco celkové náklady na výrobu mezi rokem 2011 a obdobím šetření ve skutečnosti klesly.
4.6.8 Náklady práce
(111)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(112)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. K největšímu růstu o 4,8 % však došlo mezi rokem 2011 a a obdobím šetření. Celkový růst nákladů práce lze zčásti vysvětlit inflací a náklady na snižování stavu zaměstnanců, které museli nést někteří výrobci v Unii v souvislosti s útlumem tohoto odvětví mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
4.6.9 Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(114)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v letech 2010 a 2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(115)
Šetření prokázalo, že vzhledem k objemovému i hodnotovému poklesu prodeje měli výrobci v Unii sklon nechávat si omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
4.6.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřovat si kapitál
(116)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,31 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(117)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(118)
Jak je vysvětleno výše, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době teprve zahajovali výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat dumpingový dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, tj. pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(119)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za celé posuzované období se celkově zvýšil.
(120)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(121)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví velice investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(122)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, např. v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %.
(123)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
4.7. Závěr ohledně újmy
(124)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího tempa růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo negativní vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(125)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(126)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala záporné hodnoty.
(127)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v 121. bodě odůvodnění, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží s dumpingovým dovozem z ČLR), aby se tak více rozředily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(128)
Proto lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie během období šetření nejen utrpělo podstatnou újmu, ale také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(129)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(131)
Ze šetření vyplynulo, že dumpingový dovoz v posuzovaném období výrazně rostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetřením se rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 89. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(132)
Šetření prokázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 27,2 %, což vedlo k vyššímu rozpětí cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(133)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrály rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2 Účinky jiných činitelů
5.2.1 Dovoz z třetích zemí
(134)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
3,60 %
3,11 %
3,65 %
3,52 %
Index
100
86
101
98
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(135)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 % v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,5 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(136)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(137)
Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(138)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
Období šetření
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(139)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku to s největší pravděpodobností způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada).
(140)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 byl zaznamenán další pokles na 5 %, když jim začal konkurovat levný čínský vývoz na hlavních vývozních trzích v třetích zemích. Jelikož trh Unie je hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie a také z toho důvodu, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi), nelze v této fázi vyvodit závěr, že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.3 Vývoj spotřeby
(141)
Jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 49 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 81 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo těžit. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25 % ve srovnání s rokem 2009 (- 14,1 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu strmě rostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 64,8 % a celkově se za celé období zvýšil o 366 %. Během posuzovaného období došlo k obrovskému 596 % nárůstu čínského dovozu.
(142)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, dumpingový dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Lze proto vyvodit předběžný závěr, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(143)
Podle informací, které má Komise k dispozici, kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a zhruba 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla. Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (5). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně nastartovaly zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou (6). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(144)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.5 Závěr
(145)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány další možné příčiny újmy, jako je dovoz z dalších třetích zemí, spotřeba a situace některých uživatelů na trhu (např. výrobců solárních modulů), ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(146)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se proto předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(147)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(148)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a ostatní se potýkali s insolvencí. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(149)
Očekává se, že uložení antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu solárního skla. A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského dumpingového dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(150)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla insolvence hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém časovém měřítku vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(151)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(152)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, tj. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(153)
Bylo namítnuto, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Uložení cel by především nemělo vést k zastavení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(154)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
6.3 Zájem dodavatelů surovin
(155)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu těchto stran.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se rozhodně vyslovili pro uložení antidumpingových cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antidumpingových opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antidumpingových cel by mělo negativní dopad na jejich činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(157)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6 až 8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antidumpingová cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii. Možné zavedení antidumpingových cel tedy pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, ale to by nemělo mít závažný negativní dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(158)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antidumpingových cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření, předběžně zamítají.
6.5 Aspekty hospodářské soutěže
(160)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (týkal se i solárního skla) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antidumpingový nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokuty za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antidumpingových cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(161)
Uvedená tvrzení se předběžně zamítají. Zaprvé, kartel přestal fungovat nejpozději v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Zadruhé, kartel se netýkal žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku ani většiny stávajících výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antidumpingových cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(162)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo negativní dopad na trh anitreflexních potahových nátěrů solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních poskytovatelů antireflexních potahových nátěrů. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(163)
Za prvé, trh antireflexních potahových nátěrů je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii jsou na tomto segmentu trhu opravdu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují díky zdánlivě nižší kvalitě potahovaného solárního skla dovezeného z ČLR. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexní povrchovou úpravou. V důsledku toho se tento argument v této fázi zamítá. Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž k tomu, aby bylo možné měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Toto tvrzení se proto také předběžně zamítá.
6.6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(165)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(166)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(167)
Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu bylo zohledněno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo takového hrubého zisku z prodeje obdobného výrobku v Unii, jakého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů. Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(168)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(169)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(170)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tyto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Xinyi group
76,4 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
73,5 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glas group
85,3 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
30,3 %
17,1 %
17,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
79,5 %
38,4 %
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
85,3 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění)).
(173)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (7) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
7.3 Závěrečná ustanovení
(174)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) spadajícího pod kód KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
17,1 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
42,1 %
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění hlavních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí a/nebo před úředníkem pro slyšení z GŘ pro obchod, a to do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. listopadu 2013.
VERORDENING (EU) Nr. 1205/2013 VAN DE COMMISSIE
van 26 november 2013
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op zonneglas van oorsprong uit de Volksrepubliek China
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name artikel 7,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Inleiding van de procedure
(1)
Op 28 februari 2013 heeft de Europese Commissie („de Commissie”) met een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) („het bericht van inleiding”) de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer in de Unie van zonneglas van oorsprong uit de Volksrepubliek China („de VRC” of „het betrokken land”) aangekondigd.
(2)
Het onderzoek werd geopend naar aanleiding van een klacht die op 15 januari 2013 door EU ProSun Glass („de klager”) werd ingediend namens producenten die samen meer dan 25 % van de totale productie van zonneglas in de Unie voor hun rekening nemen. Het bij de klacht gevoegde voorlopige bewijsmateriaal betreffende de dumping van het product en de daaruit voortvloeiende aanmerkelijke schade werd voldoende geacht om een onderzoek te openen.
(3)
Na de publicatie van het bericht van inleiding werd de Commissie in kennis gesteld van het feit dat het product in punt 2 van het bericht van inleiding onjuist was omschreven. Bijgevolg werd in het Publicatieblad van de Europese Unie een rectificatie van het bericht van inleiding (3) bekendgemaakt, waarin een kleine fout in de omschrijving werd gecorrigeerd.
(4)
Op 27 april 2013 heeft de Commissie met een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (4) de inleiding van een parallelle antisubsidieprocedure betreffende de invoer in de Unie van zonneglas van oorsprong uit de VRC aangekondigd en in dat verband een afzonderlijk onderzoek geopend.
1.2. Registratie
(5)
Bij de klacht was een verzoek om registratie van de invoer van zonneglas uit het betrokken land gevoegd, maar dit verzoek werd op 2 oktober 2013 ingetrokken.
1.3. Betrokken partijen
(6)
De Commissie heeft de klager, andere haar bekende producenten in de Unie, de haar bekende producenten-exporteurs in de VRC, importeurs, handelaren, gebruikers en leveranciers alsmede de autoriteiten van de VRC van de opening van het onderzoek in kennis gesteld. Alle belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van inleiding genoemde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en om te verzoeken te worden gehoord. De Commissie heeft ook producenten in potentiële referentielanden van de opening van het onderzoek in kennis gesteld en hen uitgenodigd daaraan deel te nemen.
1.3.1. Steekproeven
a) Steekproef van producenten in de Unie
(7)
Het onderzoek wees uit dat de bedrijfstak van de Unie momenteel zeven actieve producenten omvat, waarvan twee kmo's. In het bericht van inleiding heeft de Commissie meegedeeld dat zij een voorlopige steekproef van producenten in de Unie had samengesteld. Deze steekproef bestond uit vier producenten van zonneglas in de Unie die vóór de opening van het onderzoek bij de Commissie als zodanig bekend waren. De Commissie stelde de steekproef samen op basis van de grootste representatieve verkochte hoeveelheid van het soortgelijk product in de periode 1 januari 2012 tot en met 31 december 2012.De in de steekproef opgenomen producenten in de Unie waren goed voor meer dan 50 % van de totale productie in de Unie. De Commissie stelde de belanghebbenden door middel van een mededeling in het door hen te raadplegen dossier op de hoogte van de samenstelling van de voorgestelde steekproef van producenten in de Unie. Daarnaast stuurde de Commissie de producenten in de Unie een brief om hen in kennis te stellen van de voorgestelde steekproef. De belanghebbenden werd in het bericht van inleiding ook verzocht hun standpunt over de voorlopige steekproef uiteen te zetten.
(8)
Eén kmo wenste ook in de steekproef te worden opgenomen. De Commissie besloot deze kmo in de steekproef op te nemen, evenals een tweede bedrijf dat vanwege een hoger aandeel in de verkoop in de plaats kwam van de onderneming in de steekproef met de laagste verkoophoeveelheid. Met betrekking tot de voorlopige steekproef werden geen andere opmerkingen ontvangen. Bijgevolg werden door de Commissie twee ondernemingen aan de oorspronkelijk voorgestelde steekproef toegevoegd en werd er één uit verwijderd.
(9)
Na de controles ter plaatse besloot de Commissie één van de vijf ondernemingen uit de steekproef te verwijderen, aangezien die onderneming niet representatief bleek te zijn voor de bedrijfstak van de Unie. De onderneming bevond zich namelijk in de opstartfase (wat niet geval was voor de bedrijfstak van de Unie als geheel), zodat de ontwikkeling van de winstgevendheid geen getrouw beeld zou hebben opgeleverd van de toestand van de bedrijfstak van de Unie.
(10)
Uiteindelijk stelde de Commissie dus een steekproef samen van vier producenten in de Unie. De definitieve steekproef vertegenwoordigt 79 % van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie op de EU-markt. De steekproef wordt derhalve als representatief voor de bedrijfstak van de Unie beschouwd.
(11)
Drie van de zeven producenten in de Unie verzochten om geheimhouding van hun identiteit op grond van artikel 19 van de basisverordening. Zij stelden dat de bekendmaking van hun identiteit aanzienlijke nadelige gevolgen voor hun zakelijke activiteiten zou kunnen hebben. Het verzoek werd onderzocht en bleek gegrond te zijn. Gezien het beperkte aantal producenten in de Unie werd tevens besloten de namen van de producenten in de Unie die niet om anonimiteit hadden verzocht, eveneens geheim te houden, daar de bekendmaking van hun identiteit er onvermijdelijk toe zou leiden dat die van de andere ook bekend zou worden. De identiteit van de onderneming Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF”) is echter reeds bekend, aangezien zij publiekelijk heeft verklaard een van de klagers te zijn.
b) Steekproef van niet-verbonden importeurs
(12)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, is alle niet-verbonden importeurs verzocht zich bij de Commissie kenbaar te maken en de in het bericht van inleiding vermelde informatie te verstrekken.
(13)
Vier niet-verbonden importeurs hebben het bij het bericht van inleiding gevoegde formulier voor de samenstelling van de steekproef ingevuld, terwijl slechts twee importeurs de specifieke vragenlijst hebben beantwoord. Gezien het kleine aantal medewerkende importeurs werd het gebruik van een steekproef niet noodzakelijk geacht.
c) Steekproef van producenten-exporteurs
(14)
Gezien het grote aantal producenten-exporteurs werd in het bericht van inleiding overwogen om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening voor de vaststelling van dumping gebruik te maken van een steekproef. Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of het noodzakelijk was aan de hand van een steekproef te werk te gaan en, zo ja, deze ook samen te stellen, werd aan alle producenten-exporteurs gevraagd zich bij de Commissie kenbaar te maken en haar overeenkomstig het bericht van inleiding basisinformatie te verstrekken over hun activiteiten in verband met het betrokken product tijdens de periode van 1 januari 2012 tot en met 31 december 2012.
(15)
Twaalf Chinese producenten-exporteurs of groepen producenten-exporteurs, die meer dan 95 % van de totale uitvoer vanuit de VRC naar de Unie tijdens deze periode vertegenwoordigden, verstrekten de verlangde informatie en stemden ermee in te worden opgenomen in de steekproef.
(16)
Aan de hand van de ontvangen informatie heeft de Commissie overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening een voorlopige steekproef van vijf producenten-exporteurs samengesteld op basis van de grootste representatieve uitgevoerde hoeveelheid zonneglas naar de Unie die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs kon worden onderzocht.
(17)
Alle belanghebbenden alsook de autoriteiten van de VRC werden op de hoogte gebracht van de samenstelling van de voorgestelde steekproef en in de gelegenheid gesteld hierover opmerkingen te maken. Na de ontvangen opmerkingen te hebben geanalyseerd, besloot de Commissie de voorgestelde steekproef van vijf ondernemingen te handhaven, waarna de belanghebbenden in kennis werden gesteld van de samenstelling van de definitieve steekproef.
(18)
Naderhand bleek uit het onderzoek dat de door twee producenten-exporteurs in de steekproef opgegeven omvang van hun uitvoer naar de Unie te hoog was, zodat zij ten onrechte in de steekproef waren opgenomen. Beide ondernemingen werden daarom uit de steekproef verwijderd, nadat zij in de gelegenheid waren gesteld om opmerkingen te maken. Na een zorgvuldige analyse van de door de ondernemingen gemaakte opmerkingen kwam de Commissie tot de conclusie dat zij niet opzettelijk foute cijfers hadden verstrekt, en besloot zij dat deze ondernemingen in het vervolg als medewerkende partijen in de zin van artikel 18 van de basisverordening dienden te worden beschouwd.
(19)
Nadat deze ondernemingen uit de steekproef waren verwijderd, werd overwogen om daarin andere producenten-exporteurs op te nemen. Gezien het feit dat de beide ondernemingen pas in een laat stadium van het onderzoek van de steekproef werden uitgesloten, werd dat echter niet haalbaar geacht, omdat de afronding van het onderzoek binnen de wettelijke termijn daardoor in gevaar had kunnen komen.
(20)
De herziene steekproef van producenten-exporteurs of groepen producenten-exporteurs van zonneglas bestaat derhalve uit:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd („Flat Glass Group”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd („Xinyi”) en de verbonden handelaar;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd en verbonden ondernemingen („Hehe Group”).
(21)
De Commissie heeft de totale omvang van de uitvoer van het betrokken product vanuit de VRC gecorrigeerd nadat zij in kennis was gesteld van het feit dat de omvang van de uitvoer door de twee producenten-exporteurs (zie overweging 18) te hoog was geraamd. De definitieve steekproef vertegenwoordigt meer dan 50 % van de totale omvang van de door de medewerkende producenten-exporteurs gemelde uitvoer van het betrokken product naar de Unie tijdens de periode van 1 januari 2012 tot 31 december 2012. De Commissie is derhalve van oordeel dat de steekproef in kwantitatief opzicht representatief is voor de uitvoer van zonneglas vanuit de VRC naar de Unie.
d) Antwoorden op de vragenlijst en controlebezoeken
(22)
De Commissie heeft vragenlijsten toegezonden aan alle Chinese producenten-exporteurs die daarom hadden verzocht en aan de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, de niet-verbonden importeurs en hun verenigingen en de gebruikers die zich binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijnen bij de Commissie kenbaar hebben gemaakt.
(23)
Er werden ingevulde vragenlijsten ontvangen van vier Chinese producenten-exporteurs, van alle in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, van twee niet-verbonden importeurs in de Unie en van twaalf gebruikers.
(24)
De Commissie heeft alle gegevens die zij nodig achtte voor de voorlopige vaststelling van dumping, de daardoor veroorzaakte schade en het belang van de Unie verzameld en gecontroleerd. Bij de volgende (groepen van) ondernemingen werd ter plaatse een controle uitgevoerd.
(a)
Producenten in de Unie
-
GMB/IF en andere ondernemingen waarvan de informatie vertrouwelijk wordt behandeld.
(b)
Importeurs
-
Vetrad NV, Nederland
(c)
Gebruikers
-
Sunerg Solar SRL, Italië
(d)
Producenten-exporteurs in de VRC
-
Ondernemingen in de steekproef:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd en Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., en Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd („Hehe Group”).
-
Onderneming die om een individueel onderzoek heeft verzocht:
-
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
(e)
Producent in het referentieland:
-
Met het oog op de vaststelling van een normale waarde voor de producenten-exporteurs in de VRC waaraan geen behandeling als marktgerichte onderneming als bedoeld in artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening kon worden toegekend, vond een controlebezoek voor de vaststelling van de normale waarde op basis van de gegevens uit Turkije als referentieland plaats in de onderstaande onderneming:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turkije
1.3.2. Onderzoektijdvak en beoordelingsperiode
(25)
Het onderzoek naar de dumping en de schade had betrekking op de periode van 1 januari 2012 tot en met 31 december 2012 („onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 januari 2009 tot het eind van het onderzoektijdvak („de beoordelingsperiode”).
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(26)
Het onderzoek betreft zonneglas dat bestaat uit gehard natronkalkvlakglas, met een ijzergehalte van minder dan 300 ppm, een doorlaatbaarheid van zonlicht van meer dan 88 % (gemeten volgens AM1,5 300-2 500 nm), een warmtebestendigheid tot 250 °C (gemeten volgens EN 12150), een temperatuurwisselbestendigheid van Δ 150 K (gemeten volgens EN 12150) en een mechanische sterkte van 90 N/mm of meer (gemeten volgens EN 1288-3) („het onderzochte product”).
(27)
Het betrokken product is momenteel ingedeeld onder de GN-code ex 7007 19 80.
(28)
Zonneglas is een van de componenten die worden gebruikt voor de vervaardiging van kristallijn silicium fotovoltaïsche modules voor elektriciteitsopwekking en van vlakke zonnecollectoren voor warmwaterbereiding.
2.2. Soortgelijk product
(29)
Uit het onderzoek bleek dat het betrokken product, het product dat wordt geproduceerd en verkocht op de binnenlandse markt van de VRC, het product dat door de bedrijfstak van de Unie wordt geproduceerd en verkocht op de markt van de Unie en het product dat wordt geproduceerd en verkocht op de binnenlandse markt van Turkije, dat als referentieland dient, dezelfde fysische, chemische en technische basiseigenschappen en dezelfde basisgebruiksdoeleinden hebben. Deze producten worden derhalve voorlopig beschouwd als „soortgelijke producten” in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
2.3. Argumenten betreffende de productomschrijving
(30)
Een importeur verzocht erom tuinbouwglas voor de bouw van broeikassen van het onderzoek uit te zonderen, met het argument dat voor broeikassen glas van zeer uiteenlopende afmetingen wordt gebruikt, terwijl zonneglas voor zonnepanelen slechts in bepaalde standaardformaten wordt geproduceerd. Tevens heeft de importeur een certificaat overgelegd waaruit bleek dat een deel van het door hem ingevoerde zonneglas een ijzergehalte van meer dan 300 ppm heeft. Dit deel van het ingevoerde tuinbouwglas valt daarom duidelijk buiten het kader van het onderhavige onderzoek.
(31)
Een andere importeur gaf te kennen dat het door hem ingevoerde meubelglas (dat wordt gebruikt voor vitrines, glazen panelen, tafelbladen, schuifdeuren, glazen afdekbladen enz.) weliswaar dezelfde of sterk gelijkende technische kenmerken heeft als zonneglas, maar vroeg desondanks om uitsluiting van dit glas van het onderzoek, aangezien het een ander gebruiksdoeleinde heeft. Het geleverde bewijsmateriaal lijkt er echter op te duiden dat het merendeel van het glas dat door deze importeur wordt ingevoerd, niet alle technische kenmerken van zonneglas heeft zoals die in overweging 26 zijn beschreven. Zo is het ijzergehalte van zes van deze ingevoerde glassoorten veel hoger dan 300 ppm, terwijl één ingevoerde glassoort weliswaar een ijzergehalte van minder dan 300 ppm heeft, maar een lichtdoorlaatbaarheid vertoont die duidelijk onder het minimum van 88 % ligt die volgens de definitie voor zonneglas geldt. De importeur voerde aan dat deze glassoorten niet aan alle in overweging 26 omschreven technische kenmerken van zonneglas voldoen, maar wel onder de algemene classificatie van zonneglas als „gehard natronkalkvlakglas” vallen. De Commissie stelt zich voorlopig op het standpunt dat alleen glassoorten die aan alle technische kenmerken van zonneglas voldoen, binnen het kader van dit onderzoek vallen. Derhalve komt zij tot de voorlopige conclusie dat de hierboven bedoelde, door deze specifieke importeur ingevoerde glassoorten buiten het kader van dit onderzoek vallen.
(32)
Daarentegen worden tuinbouw- en meubelglassoorten die soortgelijke technische kenmerken als zonneglas vertonen, in dit stadium van het onderzoek geacht binnen de productomschrijving te vallen, aangezien zij potentieel als zonneglas kunnen worden gebruikt.
(33)
De importeur voerde tevens aan dat floatglas van de productomschrijving moet worden uitgesloten, omdat het volgens een ander procedé wordt vervaardigd dan gegoten glas, dat naar mening van de importeur de enig beschikbare vorm van zonneglas is. Tevens stelt de importeur dat floatglas dat bestemd is voor huishoudelijke producten niet als vervanging voor zonneglasproducten kan dienen, zodat floatglas niet als soortgelijk product zou moeten worden beschouwd en geen voorwerp zou moeten vormen van het onderzoek. De Commissie stelt zich voorlopig op het standpunt dat floatglas niet van het onderzoek kan worden uitgesloten, omdat het aan alle in overweging 26 genoemde technische kenmerken voldoet. Bovendien wees het onderzoek uit dat floatglas wel degelijk als zonneglas kan worden toegepast en dat het zowel door de bedrijfstak van de Unie als de Chinese exporteurs wordt geproduceerd. Bijgevolg luidt de voorlopige conclusie van de Commissie dat floatglas voorwerp blijft van het onderzoek.
3. DUMPING
3.1. Behandeling als marktgerichte onderneming („BMO”)
(34)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening wordt de normale waarde bij antidumpingonderzoeken met betrekking tot de invoer uit de VRC vastgesteld overeenkomstig artikel 2, leden 1 tot en met 6, voor de producenten die kunnen aantonen dat zij voldoen aan de criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening.
(35)
Voor de duidelijkheid worden deze criteria hieronder nog eens kort samengevat:
(1)
besluiten van bedrijven worden genomen als reactie op marktsignalen, zonder staatsinmenging van betekenis, en kosten geven marktvoorwaarden weer;
(2)
ondernemingen beschikken over een duidelijke basisboekhouding die onder controle staat van een onafhankelijke instantie in overeenstemming met de internationale standaarden voor jaarrekeningen en die alle terreinen bestrijkt;
(3)
er zijn geen verstoringen van betekenis die nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie;
(4)
faillissements- en eigendomswetten bieden rechtszekerheid en stabiliteit, en
(5)
bij de omrekening van valuta's worden marktkoersen gebruikt.
(36)
Tien medewerkende ondernemingen verzochten om een BMO overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening en hebben binnen de vastgestelde termijn het desbetreffende aanvraagformulier ingevuld. Overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder d), van de basisverordening werd een BMO-controle uitgevoerd voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen en de onderneming die het voorwerp was van een individueel onderzoek (zie overweging 48).
(37)
Voor de volgende vier ondernemingen werd dus vastgesteld of zij in aanmerking kwamen voor BMO:
-
Ondernemingen in de steekproef
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd en Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), en Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd („Hehe Group”).
-
Individueel onderzochte onderneming
-
Henan Yuhua New Materials Co. Ltd (Henan Yuhua).
(38)
De Commissie heeft alle gegevens verzameld die zij nodig achtte en de in de BMO-aanvraag verstrekte gegevens ter plaatse bij de ondernemingen in kwestie gecontroleerd.
(39)
In gevallen waarin er sprake is van verbonden partijen, onderzoekt de Commissie of de groep van verbonden partijen als geheel voldoet aan de voorwaarden voor de toekenning van de BMO-status. Vandaar dat in gevallen waarin een dochter- of andere aan de aanvrager in de VRC verbonden onderneming, direct of indirect bij de productie of verkoop van het betrokken product is betrokken, het BMO-onderzoek zowel betrekking heeft op de afzonderlijke ondernemingen als op de groep als geheel.
(40)
Dienovereenkomstig werden de BMO-aanvragen van vier producenten-exporteurs (groepen van ondernemingen) die uit in totaal elf juridische entiteiten bestaan, onderzocht.
(41)
Het onderzoek wees uit dat geen van de vier producenten-exporteurs (groep van ondernemingen) die een BMO-aanvraag hadden ingediend, kon aantonen dat hij aan alle criteria van artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening voldeed.
(42)
Meer specifiek konden drie producenten-exporteurs noch individueel noch als groep aantonen dat zij over één duidelijk stel rekening beschikken die onafhankelijk zijn gecontroleerd in overeenstemming met de internationale boekhoudkundige normen, zodat zij niet aan het tweede BMO-criterium voldeden.
(43)
Tevens konden de producenten-exporteurs noch individueel noch als groep aantonen dat zij dat zij niet onderhevig waren aan nog uit het systeem zonder markteconomie voortvloeiende verstoringen. Deze ondernemingen of groepen van ondernemingen voldeden daarom niet aan het derde BMO-criterium. Meer specifiek genoten alle vier de producenten-exporteurs of groepen van producenten-exporteurs preferentiële fiscale regelingen.
(44)
Daarnaast voldeed een van deze producenten-exporteurs ook niet aan het derde criterium omdat verschillende ondernemingen in de groep ondanks hun precaire financiële situatie tijdens het OT (en daarvoor) aanzienlijke financieringsmiddelen hebben verkregen tegen rentepercentages die onder normale marktomstandigheden zijn voorbehouden aan financieel gezonde ondernemingen. Een andere groep van producenten-exporteurs voldeed eveneens niet aan het derde criterium vanwege het feit dat ondernemingen in de groep aardgas met korting inkochten bij een leverancier in eigendom van de overheid.
(45)
De Commissie deelde de resultaten van het BMO-onderzoek mede aan de betrokken ondernemingen, de autoriteiten van de VRC en de klager en verzocht hen om opmerkingen.
(46)
De ontvangen opmerkingen hebben niet geleid tot aanpassing van de voorlopige bevindingen van de Commissie. Na de lidstaten overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder c), te hebben geraadpleegd, stelde de Commissie alle aanvragers op 13 september 2013 individueel en formeel op de hoogte van haar definitieve besluit met betrekking tot hun BMO-aanvragen.
(47)
Daar geen van de vier medewerkende (groepen) producenten-exporteurs in de VRC die om een BMO hadden verzocht, kon aantonen dat hij voldeed aan alle criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening, werden hun BMO-aanvragen afgewezen.
3.2. Individueel onderzoek
(48)
Eén van de twee producenten-exporteurs die oorspronkelijk in de steekproef waren opgenomen, maar daaruit vervolgens waren verwijderd (zie overweging 18), had om een individueel onderzoek krachtens artikel 17, lid 3, van de basisverordening verzocht voor het geval hij niet in de steekproef zou worden opgenomen. Nadat de onderneming uit de steekproef was verwijderd, was de Commissie, gelet op het feit dat reeds een BMO-controlebezoek had plaatsgevonden (zie overweging 37), van oordeel dat het niet te belastend zou zijn om deze onderneming aan een individueel onderzoek te onderwerpen. Geen van de overige producenten-exporteurs die niet in de steekproef waren opgenomen, verzocht om een individueel onderzoek.
3.3. Normale waarde
3.3.1. Keuze van het referentieland
(49)
In overeenstemming met artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening had de Commissie in het bericht van inleiding aangegeven dat de normale waarde zou worden vastgesteld op basis van de prijs of de door berekening vastgestelde waarde in een derde land met een markteconomie of dat de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), op basis van prijzen in de Unie zou worden vastgesteld indien geen geschikt derde land met een markteconomie kon worden aangewezen. De Commissie verklaarde alle mogelijkheden voor de aanwijzing van een geschikt referentieland te zullen onderzoeken vooraleer zich te baseren op prijzen in de Unie.
(50)
De belanghebbenden werd verzocht opmerkingen over de keuze van een referentieland en het gebruik van prijzen in de Unie te maken.
(51)
Opmerkingen werden ingediend door de Chinese kamer van koophandel voor de in- en uitvoer van lichte industriële en ambachtelijke producten („CCCLA”), door een niet-verbonden importeur en door twee Chinese producenten-exporteurs. Zij allen maakten bezwaar tegen het gebruik van prijzen in de Unie ter bepaling van de normale waarde. Turkije en India werden voorgesteld als passende referentielanden.
(52)
Teneinde alle mogelijkheden voor de aanwijzing van een geschikt referentieland te onderzoeken, hadden de diensten van de Commissie ondertussen elf derde landen met een markteconomie gevonden waar zonneglas zou kunnen worden geproduceerd, en hadden zij op basis van publiekelijk beschikbare informatie 24 ondernemingen in die landen uitgenodigd om medewerking te verlenen aan de Commissie. Deze landen zijn: Australië, India, Indonesië, Japan, Saudi-Arabië, Zuid-Afrika, Zuid-Korea, Taiwan, Thailand, Turkije en de Verenigde Staten.
(53)
Uit de gegevens waarover de Commissie beschikt, bleek dat het soortgelijke product afgezien van de VRC en de Unie alleen in India en Turkije wordt geproduceerd. Om naar behoren te kunnen beoordelen of Turkije en India geschikt zijn als referentielanden, analyseerde de Commissie gegevens met betrekking tot het soortgelijke product en, meer specifiek, het aantal producenten, de omvang van de binnenlandse markt, de omvang van de invoer en de rol van handelsbelemmeringen en non-tarifaire belemmeringen in beide landen. Hoewel de Commissie talrijke pogingen heeft ondernomen om ook producenten in India tot medewerking te bewegen, heeft echter slechts één onderneming uit Turkije zich kenbaar gemaakt en bereid verklaard om medewerking aan de Commissie te verlenen.
(54)
Turkije is een derde land met een markteconomie. Op het soortgelijke product zijn MFN-invoerrechten van 3 % van toepassing. Op grond van de douane-unie tussen Turkije en de EU worden bilateraal geen invoerrechten geheven. Kennelijk gelden er voor het soortgelijke product geen andere rechten of andere significante non-tarifaire belemmeringen.
(55)
Volgens de Turkse producent die zich bereid verklaarde aan het onderzoek mee te werken, is hij de enige onderneming die het soortgelijke product in Turkije vervaardigt. De onderneming produceert aanzienlijke hoeveelheden en verkoopt het soortgelijke product zowel op de binnenlandse markt als op exportmarkten, waarbij de uitgevoerde hoeveelheid groter is dan de hoeveelheid die op de binnenlandse markt wordt verkocht.
(56)
Ondanks het feit dat er geen desbetreffende handelsbelemmeringen of non-tarifaire belemmeringen bestaan, werd tijdens het OT in Turkije vrijwel geen zonneglas ingevoerd. Tevens werd door het onderzoek van de Commissie bevestigd dat de medewerkende producent in het referentieland in het OT een redelijke, doch niet buitensporige winst heeft geboekt.
(57)
In het licht van het bovenstaande en gelet op alle informatie die in dit stadium van het onderzoek beschikbaar is, wordt Turkije voorlopig aangewezen als referentieland overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening.
3.3.2. Normale waarde
(58)
Aangezien alle BMO-aanvragen werden afgewezen, werd de normale waarde voor alle producenten-exporteurs in de VRC vastgesteld op basis van informatie van de producent in het referentieland, overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening.
(59)
Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening heeft de Commissie eerst onderzocht of de verkoop van het soortgelijke product in Turkije aan onafhankelijke afnemers representatief was. De verkoop van de Turkse medewerkende producent van het soortgelijke product op de binnenlandse markt in Turkije werd qua hoeveelheid representatief geacht in vergelijking met de uitvoer naar de Unie van het betrokken product door de in de steekproef opgenomen Chinese producenten-exporteurs.
(60)
De Commissie onderzocht vervolgens of deze verkoop overeenkomstig artikel 2, lid 4, van de basisverordening kon worden beschouwd als verkoop die in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden. Hiertoe werd het aandeel van de winstgevende verkoop aan onafhankelijke afnemers vastgesteld. Verkooptransacties werden winstgevend bevonden wanneer de eenheidsprijs gelijk was aan of hoger lag dan de productiekosten. Daarom werden de productiekosten van de Turkse producent tijdens het OT vastgesteld.
(61)
Voor productsoorten waarvan meer dan 80 % van de op de binnenlandse markt verkochte hoeveelheid werd verkocht tegen prijzen die hoger waren dan de productiekosten en de gewogen gemiddelde verkoopprijs gelijk was aan of hoger was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde per productsoort berekend als het gewogen gemiddelde van de werkelijke binnenlandse prijzen van alle verkopen van de soort in kwestie, ongeacht of die verkoop al dan niet winstgevend was.
(62)
Wanneer de winstgevende verkoop van een productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs, berekend als de gewogen gemiddelde prijs van alleen de winstgevende verkoop op de binnenlandse markt van die soort tijdens het OT.
(63)
Voor niet-winstgevende productsoorten werd de normale waarde berekend aan de hand van de productiekosten van de Turkse producent plus de VAA en de winst op de productsoorten van de Turkse producent die wel winstgevend waren.
(64)
Aangezien bij de productie van zonneglas in Turkije in het OT geen coatingtechnologie werd toegepast en omdat het Turkse zonneglas niet volgens het floatglasprocedé werd vervaardigd, werden sommige soorten van het product niet op de binnenlandse markt in Turkije verkocht. Voor de productsoorten die tijdens het OT niet in Turkije werden verkocht, maar wel vanuit de VRC in de Unie werden ingevoerd, moest daarom de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening worden berekend op basis van de productiekosten van de producent in het referentieland, vermeerderd met een redelijk bedrag aan verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten („VAA-kosten”) en winst. De kosten van de coating- en floatglasprocedés werden gebaseerd op gegevens die door de bedrijfstak van de Unie zijn verstrekt.
3.4. Uitvoerprijzen
(65)
De uitvoerprijzen werden gebaseerd op de voor het betrokken product werkelijk betaalde of te betalen prijzen overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening.
3.5. Vergelijking
(66)
De normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken af fabriek. De dumpingmarges werden vastgesteld door de individuele uitvoerprijzen af fabriek van de in de steekproef opgenomen exporteurs al naargelang het geval te vergelijken met de binnenlandse verkoopprijzen van de producent in het referentieland of de berekende normale waarde.
(67)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs mogelijk te maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast in verband met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen.
(68)
Op basis hiervan werden in alle gevallen waarin deze de vergelijkbaarheid van de prijzen beïnvloedden correcties toegepast voor de kosten van vervoer, zeevracht, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten alsmede uitvoerrechten en commissies.
3.6. Dumpingmarge
(69)
Voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werd de berekende gewogen gemiddelde normale waarde per soort van het soortgelijke product, vastgesteld voor Turkije, vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van de overeenkomstige soort van het betrokken product, als bepaald in artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening.
(70)
Overeenkomstig artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening werden de dumpingmarges voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs en de individueel onderzochte producent-exporteur bepaald op basis van een vergelijking van de berekende gewogen gemiddelde normale waarde per soort van het soortgelijke product, vastgesteld voor Turkije, met de door elke onderneming in rekening gebrachte gewogen gemiddelde uitvoerprijs van de overeenkomstige soort van het betrokken product, uitgedrukt als percentage van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring.
(71)
De gewogen gemiddelde dumpingmarge voor de medewerkende, maar niet in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werd overeenkomstig de bepalingen van artikel 9, lid 6, van de basisverordening berekend. Deze marge werd vastgesteld op basis van de marges die waren vastgesteld voor de producenten-exporteurs in de steekproef.
(72)
Wat alle andere producenten-exporteurs in de VRC betreft, werden de dumpingmarges overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening vastgesteld op basis van de beschikbare gegevens. Hiertoe stelde de Commissie de mate van medewerking in de VRC vast. De mate van medewerking is de verhouding tussen de omvang van de uitvoer door de medewerkende producenten-exporteurs naar de Unie en de in de klacht gemelde totale omvang van de uitvoer vanuit het betrokken land naar de Unie (zie overweging 15).
(73)
De mate van medewerking is hoog, gezien het feit dat de uitvoer door de medewerkende producenten-exporteurs in het OT meer dan 80 % van de totale uitvoer naar de Unie uitmaakte. Op grond hiervan werd de voor alle andere producenten-exporteurs in de VRC geldende residuele dumpingmarge vastgesteld op een niveau dat overeenkomt met de hoogste dumpingmarge die is vastgesteld voor de in de steekproef opgenomen medewerkende producenten-exporteurs.
(74)
De tabel hieronder bevat de vastgestelde voorlopige dumpingmarges, uitgedrukt als percentage van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Naam van het bedrijf
Voorlopige dumpingmarge
Ondernemingen in de steekproef
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Onderneming waarvoor een individuele dumpingmarge is vastgesteld
Henan Yuhua
31,9 %
Niet in de steekproef opgenomen medewerkende ondernemingen waarvoor het voor de steekproef berekende gemiddelde geldt
79,8 %
Alle andere ondernemingen
86,2 %
4. SCHADE
4.1. Definitie van de bedrijfstak van de Unie en de productie in de Unie
(75)
Gedurende het OT werd het soortgelijke product vervaardigd door acht producenten in de Unie. Zij vormen de bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening en worden hierna „de bedrijfstak van de Unie” genoemd.
(76)
Om de totale productie in de Unie in het OT vast te stellen, werd gebruikgemaakt van alle beschikbare informatie over de bedrijfstak van de Unie, waaronder de door de klager verstrekte informatie, de door de sectororganisatie van de bedrijfstak van de Unie (Glass for Europe) verstrekte macro-economische gegevens en de antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Daar zonneglas in de Unie wordt ingevoerd onder tariefpost 7007 19 80„- ander - veiligheidsglas bestaande uit opeengekitte glasplaten”, waaronder ook andere producten vallen die niet het voorwerp zijn van dit onderzoek, kon geen beroep op Eurostat worden gedaan om de omvang en de waarde van de invoer te bepalen. De omvang en de waarde van de invoer werden vastgesteld aan de hand van gegevens die door de klager en de sectororganisatie van de bedrijfstak van de Unie zijn verstrekt. Waar mogelijk werden de gegevens gecontroleerd aan de hand van de antwoorden op de vragenlijst. Op deze basis werd de totale productie in de Unie geraamd op ongeveer 21 734 000 m2 gedurende het OT.
(77)
Zoals in overweging 10 is vermeld, werd een steekproef van vier producenten in de Unie samengesteld, die 79 % van de totale verkoop van het soortgelijke product in de Unie vertegenwoordigt.
4.2. Bepaling van de relevante markt van de Unie
(78)
Tijdens het onderzoek bleek dat de productie van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie niet voor intern gebruik was bestemd.
(79)
Derhalve hoeft voor dit onderzoek geen afzonderlijke analyse van de verkoop voor intern gebruik te worden gemaakt.
4.3. Verbruik in de Unie
(80)
Het verbruik in de Unie werd vastgesteld op basis van de omvang van de totale productie in de Unie op de markt van de Unie van alle producenten in de Unie, verminderd met hun uitvoer, plus de invoer uit de VRC en de invoer uit andere derde landen. Zoals toegelicht in overweging 76 werd het verbruik in de Unie vastgesteld op basis van gegevens die zijn verstrekt door de klager en de sectororganisatie van de bedrijfstak van de Unie (Glass for Europe) en werden deze gegevens, waar mogelijk, gecontroleerd aan de hand van de antwoorden van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie op de vragenlijst.
(81)
Het verbruik in de Unie heeft zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 1
Verbruik in de Unie (in 1 000 m2)
2009
2010
2011
OT
Totaal verbruik in de Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index
100
147
181
149
Bron: Glass for Europe en de klager
(82)
In de beoordelingsperiode nam het totale verbruik in de Unie tussen 2009 en het OT toe met 49 %, terwijl het tijdens het OT een daling vertoonde ten opzichte van 2011.Over het geheel genomen is het verbruik van zonneglas significant gestegen ten opzichte van het niveau van 2009. Dit is vooral het gevolg van het gestegen verbruik van de eindproducten, in het bijzonder van zonnemodules (zie overweging 142).
4.4. Invoer uit het betrokken land
4.4.1. Omvang en marktaandeel van de invoer met dumping uit het betrokken land
(83)
De invoer met dumping in de Unie vanuit het betrokken land heeft zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 2
Omvang van de invoer (in 1 000 m2) en marktaandeel
2009
2010
2011
OT
Omvang van de invoer uit de VRC (in 1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Marktaandeel
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Bron: Glass for Europe en de klager
(84)
Tijdens de beoordelingsperiode nam de met dumping in de Unie ingevoerde hoeveelheid van het betrokken product aanzienlijk toe met 596 %. Dit heeft geleid tot een aanzienlijke vergroting van het marktaandeel van de invoer met dumping van het betrokken product in de Unie. Het marktaandeel van deze invoer is gestegen van 6,1 % tot 28,7 %. Over het geheel genomen is de invoer van het betrokken product tussen 2009 en het OT qua omvang en marktaandeel aanzienlijk toegenomen.
(85)
De toename van de invoer met dumping uit het betrokken land was veel hoger dan de toename van het verbruik van het betrokken product en de soortgelijke producten in de Unie. Bijgevolg konden de producenten-exporteurs in veel grotere mate profiteren van het toenemende verbruik in de Unie en hebben zij hun positie op de markt aanzienlijk kunnen verstevigen.
4.4.2. Prijs van de invoer met dumping uit het betrokken land en prijsonderbieding
(86)
De gemiddelde prijzen van de invoer met dumping in de Unie vanuit het betrokken land hebben zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 3
Invoerprijzen (EUR/m2)
2009
2010
2011
OT
VRC
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Bron:
klager en antwoorden op de vragenlijst van de Chinese producenten-exporteurs
(87)
De gemiddelde invoerprijzen van het betrokken product namen tijdens de beoordelingsperiode af. De gemiddelde invoerprijs daalde met 27,2 %, van 6,02 EUR/m2 in 2009 naar 4,38 EUR/m2 in het OT.
(88)
Ter bepaling van de prijsonderbieding tijdens het OT werden de gewogen gemiddelde verkoopprijzen die de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie in rekening brengen aan niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie, af fabriek, per productsoort, vergeleken met de overeenkomstige gewogen gemiddelde invoerprijzen van de in de steekproef opgenomen Chinese producenten-exporteurs voor de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie, op cif-niveau, naar boven gecorrigeerd voor kosten na invoer, d.w.z. inklaringskosten en de kosten voor laden, lossen, op- en overslag. Door die correctie werd de prijs al naargelang het productcontrolenummer met 7 tot 15 % verhoogd.
(89)
De prijzen werden per productsoortnummer vergeleken voor transacties in hetzelfde handelsstadium, zo nodig na correctie als omschreven in overweging 88, en met aftrek van kortingen en rabatten. De vergelijking, uitgedrukt als percentage van de omzet van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie gedurende het OT, gaf voor de invoer met dumping van het betrokken product een gewogen gemiddelde onderbieding van de prijzen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie met een marge van tussen de 10,6 en 26,7 % te zien.
4.5. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
(90)
Ingevolge artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Unie een beoordeling van alle economische factoren en indicatoren die van invloed zijn op de situatie van de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode.
(91)
Zoals in de overweging 7 en 8 is vermeld, werd voor het onderzoek naar mogelijke door de bedrijfstak van de Unie geleden schade gebruik gemaakt van een steekproef.
(92)
Voor de schadeanalyse heeft de Commissie onderscheid gemaakt tussen macro-economische en micro-economische schade-indicatoren. De Commissie heeft de macro-economische indicatoren voor de beoordelingsperiode geanalyseerd op basis van door de bedrijfstak van de Unie geleverde gegevens over alle producenten in de Unie. De Commissie heeft de micro-economische indicatoren geanalyseerd op basis van de antwoorden van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie op de vragenlijst.
(93)
Voor dit onderzoek werden de volgende macro-economische indicatoren beoordeeld: productie, productiecapaciteit, bezettingsgraad, verkoopvolume, marktaandeel, groei, werkgelegenheid, productiviteit, hoogte van de dumpingmarge en herstel van dumping in het verleden.
(94)
De volgende micro-economische indicatoren werden beoordeeld: gemiddelde eenheidsprijzen, kosten per eenheid, arbeidskosten, voorraden, winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken.
4.6. Macro-economische indicatoren
4.6.1. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(95)
De totale productie in de Unie, de productiecapaciteit en de bezettingsgraad lieten tijdens de beoordelingsperiode de volgende ontwikkeling zien:
Tabel 4
Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
2009
2010
2011
OT
Productiecapaciteit (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
Productievolume (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Bezettingsgraad
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Bron: klager en antwoorden van de producenten van de Unie op de vragenlijst
(96)
De productie van de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode is evenredig met het verbruik toegenomen. De productie bereikte in 2011 een piek en daalde vervolgens met 30 % in het OT. Tegen de achtergrond van een sterke toename van het verbruik verhoogde de bedrijfstak van de Unie zijn productiecapaciteit in de beoordelingsperiode met 40 %. Ondanks de hogere productie nam de bezettingsgraad van de producenten in de Unie met 5 procentpunten af tot 40 % in het OT, aangezien de bedrijfstak van de Unie zijn productiecapaciteit vanwege de grote vraag had opgevoerd.
(97)
Ondanks het feit dat de bedrijfstak van de Unie zijn capaciteit vanwege het toegenomen verbruik had uitgebreid, groeide de productie van de bedrijfstak van de Unie minder snel dan het verbruik, terwijl de bezettingsgraad na een aanzienlijke stijging in de eerste drie jaar van de beoordelingsperiode gedurende het onderzoektijdvak afnam, waarbij tegelijkertijd sprake was van een toename van het marktaandeel van de invoer met dumping uit het betrokken land.
4.6.2. Omvang van de verkoop en marktaandeel
(98)
Het verkoopvolume en het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie hebben zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt ontwikkeld:
Tabel 5
Omvang van de verkoop en marktaandeel
2009
2010
2011
OT
Verkochte hoeveelheid (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Marktaandeel
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Bron: Glass for Europe en klager
(99)
In de beoordelingsperiode steeg de door de bedrijfstak van de Unie verkochte hoeveelheid met 12 %. Tegen de achtergrond van een toename van het verbruik in de Unie met 49 % komt dit echter neer op een daling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie van 90,2 % in 2009 naar 67,7 % in het OT, d.w.z. een aanzienlijke afname met 25 % in de beoordelingsperiode. De verkoop van de bedrijfstak van de Unie groeide in veel mindere mate dan de invoer met dumping uit het betrokken land. Bijgevolg konden de producenten in de Unie niet ten volle profiteren van het toenemende verbruik, zodat hun marktaandeel gedurende de beoordelingsperiode daalde.
4.6.3. Groei
(100)
De groei van de bedrijfstak van de Unie komt tot uiting in de volume-indicatoren ervan, zoals productie, verkoop en vooral marktaandeel. Ondanks een toename van het verbruik gedurende de analyseperiode hield het marktaandeel van de producenten in de Unie geen gelijke tred met het verbruik. Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie nam gedurende de periode af, terwijl de invoer toenam. Tijdens die periode groeide het marktaandeel van de invoer uit de VRC met 366 %. Dat de bedrijfstak van de Unie niet ten volle van de ruimere markt kon profiteren, had een in het algemeen negatieve invloed op zijn economische situatie.
4.6.4. Werkgelegenheid en productiviteit
(101)
De werkgelegenheid en de productiviteit lieten in de beoordelingsperiode de volgende ontwikkeling zien:
Tabel 6
Werkgelegenheid en productiviteit
2009
2010
2011
OT
Werkgelegenheid - voltijdequivalenten (VTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Productiviteit (1 000 m2/VTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Bron: klager en antwoorden van de producenten van de Unie op de vragenlijst
(102)
In totaal nam de werkgelegenheid tussen 2009 en het OT met 52 % toe. Deze toename deed zich echter voor in de periode tot 2011, waarin met 932 voltijdequivalenten (VTE) een piek werd bereikt, gevolgd door een daling in het OT tot 857 VTE. De productiviteit bleef gedurende de periode 2009-2011 relatief constant. Dit ligt deels aan het feit dat de productie van het soortgelijke product sterk is geautomatiseerd en weinig personeel vergt. In het OT nam de productiviteit evenwel met 24,4 % af ten opzichte van 2011.Dit was te wijten aan het feit dat de productie in dezelfde periode met ongeveer 30 % daalde.
(103)
In het OT nam de werkgelegenheid dus af op grond van de ontwikkeling van de productie van het soortgelijke product in de Unie tijdens het OT.
4.6.5. Hoogte van de dumpingmarge en herstel van eerdere dumping
(104)
Alle vastgestelde marges liggen aanzienlijk boven de de-minimisdrempel. Gezien de omvang en de prijzen van de invoer uit het betrokken land, kunnen de gevolgen van de hoogte van de vastgestelde dumpingmarges voor de bedrijfstak van de Unie als aanzienlijk worden beschouwd.
(105)
Aangezien dit het eerste antidumpingonderzoek ten aanzien van het betrokken product is, is herstel van de gevolgen van dumping in het verleden in deze beoordeling niet aan de orde.
4.6.6. Micro-economische indicatoren
(106)
Zoals in overweging 92 is vermeld, worden de micro-economische indicatoren geanalyseerd op basis van de antwoorden op de vragenlijst die door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie zijn ingediend. Voor het merendeel van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie was 2009 het jaar waarin zij hun eerste investeringen hebben gedaan en begonnen zijn met de productie van het soortgelijke product. Alle hieronder geanalyseerde indicatoren zijn derhalve sterk beïnvloed door het feit dat de producenten zich in 2009 in de opstartfase bevonden. Om de ontwikkeling van de micro-economische indicatoren zonder het verstorende effect van de opstartfase van de ondernemingen in de steekproef te tonen, worden de indexcijfers ook ten opzichte van 2010 weergegeven.
4.6.7. Prijzen en factoren die de prijzen beïnvloeden
(107)
De gemiddelde prijzen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie voor verkopen aan niet-verbonden afnemers in de Unie lieten gedurende de beoordelingsperiode de volgende ontwikkeling zien:
Tabel 7
Gemiddelde verkoopprijzen in de Unie
2009
2010
2011
OT
Gemiddelde verkoopprijs per eenheid op de markt van de Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Productie-kosten per eenheid (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Bron: antwoorden van de producenten van de Unie op de vragenlijst
(108)
De verkoopprijzen per eenheid zijn gedurende de gehele beoordelingsperiode gestaag gedaald, maar in het OT was er sprake van een bijzonder sterke daling van de prijzen met 7,9 % ten opzichte van 2011, met 9,5 % ten opzichte van 2010 en met 23 % ten opzichte van 2009.
(109)
Ondanks het grote verschil tussen de gemiddelde verkoopprijs per eenheid van de bedrijfstak van de Unie en de prijzen bij invoer uit de VRC (zie overweging 89), was de aan de hand van een vergelijking per productsoort vastgestelde werkelijke prijsonderbiedingsmarge duidelijk lager, namelijk tussen de 10,6 en 26,7 % tijdens het OT.
(110)
De productiekosten per eenheid namen tussen 2011 en het OT met meer dan 10 % toe en bleven tussen 2010 en 2011 relatief constant. De ontwikkeling van de productiekosten kwam tussen 2009 en het OT over het algemeen overeen met die van de verkoopprijzen. De productiekosten per eenheid stegen als gevolg van een daling van de productie, terwijl de totale productiekosten tussen 2011 en het OT juist afnamen.
4.6.8. Arbeidskosten
(111)
Tijdens de beoordelingsperiode hebben de arbeidskosten van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 8
Gemiddelde arbeidskosten per werknemer
2009
2010
2011
OT
Gemiddelde kosten per werknemer (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Bron: antwoorden van de producenten van de Unie op de vragenlijst
(112)
Tussen 2009 en het OT namen de gemiddelde arbeidskosten per werknemer gestaag toe met in totaal 12 %. Tussen 2011 en het OT deed zich echter met 4,8 % de grootste stijging voor. Het feit dat de arbeidskosten over het geheel genomen zijn gestegen, kan worden verklaard door de ontwikkeling van de inflatie en de afvloeiingskosten die voor sommige producenten in de Unie ontstonden in verband met inkrimpingen in de bedrijfstak tussen 2011 en het OT.
4.6.9. Voorraden
(113)
Tijdens de beoordelingsperiode lieten de voorraden van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie de volgende ontwikkeling zien:
Tabel 9
Voorraden
2009
2010
2011
OT
Eindvoorraden (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Bron: antwoorden van de producenten van de Unie op de vragenlijst
(114)
De voorraden namen tussen 2011 en het OT met 7,3 % toe en tussen 2009 en het OT met 15 %, waarna ze tussen 2010 en 2011 met 11,6 % afnamen.
(115)
Uit het onderzoek bleek dat de producenten in de Unie, gezien het feit dat hun verkoop zowel qua omvang als qua waarde achteruitging, geneigd waren om slechts beperkte voorraden van het soortgelijke product aan te houden. De toename van de voorraden van het soortgelijke product in de beoordelingsperiode is derhalve een relevante factor bij de beoordeling of de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden.
4.6.10. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
(116)
Tijdens de beoordelingsperiode lieten de winstgevendheid, de kasstroom, de investeringen en het rendement van investeringen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie de volgende ontwikkeling zien:
Tabel 10
Winstgevendheid, kasstroom, investeringen en rendement van investeringen
2009
2010
2011
OT
Winstgevendheid
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Kasstroom (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investeringen (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Rendement van investeringen
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Bron: antwoorden van de producenten van de Unie op de vragenlijst
(117)
De winstgevendheid van de in de steekproef opgenomen producenten van de Unie werd bepaald door de nettowinst vóór belastingen van de verkopen van het soortgelijke product aan niet-verbonden afnemers in de Unie uit te drukken als percentage van de desbetreffende omzet.
(118)
In 2009 leden de meeste producenten in de Unie die deel uitmaken van de steekproef verliezen, wat, zoals hierboven toegelicht, voornamelijk te wijten was aan het feit dat zij in dat jaar waren begonnen met de productie van het soortgelijke product. In 2010 bedroeg de gemiddelde winst reeds 8,31 %. Vervolgens vertoonde de winstgevendheid in 2011 een lichte daling toen de invoer met dumping begon toe te nemen. Ten slotte leed de bedrijfstak gedurende het OT aanzienlijke verliezen; de bedrijfsresultaten daalden in het OT met 276,6 % ten opzichte van 2011.
(119)
De ontwikkeling van de nettokasstroom, die aangeeft in hoeverre de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie in staat zijn hun activiteiten zelf te financieren, vertoonde tussen 2011 en het OT een scherpe daling met 81 %. De nettokasstroom nam vanaf 2010 gestaag toe en is in de beoordelingsperiode over het geheel genomen gestegen.
(120)
Het rendement van investeringen werd uitgedrukt als de winst in procenten van de nettoboekwaarde van de investeringen.
(121)
Uit de bovenstaande tabel blijkt dat de investeringen na de opstartfase in 2009, waarin de bedrijfstak omvangrijke investeringen in het soortgelijke product deed, tussen 2000 en 2011 continu zijn afgenomen en vervolgens in het OT zijn toegenomen. De investeringen bleven in het OT echter laag in vergelijking met het niveau van 2009. De in het OT gedane investeringen hielden voornamelijk verband met O&O en met onderhoud en de verbetering van de productietechnologie en het productieproces met het oog op grotere efficiency. Met name investeerde de bedrijfstak in die periode in nieuwe productsoorten die niet uit de VRC worden ingevoerd en waarvoor veel onderzoek en innovatie vereist zijn.
(122)
Daarentegen daalde het rendement van investeringen tussen 2009 en 2012 met 34 %.Vóór het OT was het echter gestaag gestegen, met 293 % tussen 2009 en 2011, maar het daalde in het OT met 186 % ten opzichte van 2011.
(123)
Wat het vermogen om kapitaal aan te trekken betreft, werd vastgesteld dat het vermogen van de bedrijfstak van de Unie om voor het soortgelijke product een kasstroom te genereren, constant is verminderd, zodat de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie is verzwakt.
4.7. Conclusie betreffende schade
(124)
Uit de analyse van de situatie van de bedrijfstak van de Unie kwam een duidelijk neerwaartse trend voor de meeste schade-indicatoren naar voren. Tegen de achtergrond van een over het algemeen stijgend verbruik nam de totale productie in de beoordelingsperiode toe. Hoewel het verkoopvolume toenam, slonk het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie in het OT gezien de grotere toename van het verbruik tijdens de beoordelingsperiode. De gemiddelde verkoopprijs was over de gehele beoordelingsperiode onderhevig aan een scherpe daling, met de negatieve gevolgen van dien voor financiële prestatie-indicatoren als de winstgevendheid, de kasstroom, het rendement van investeringen en het vermogen om kapitaal aan te trekken.
(125)
In de beoordelingsperiode is de totale omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie toegenomen. De toename van het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie ging evenwel gepaard met een sterke daling van de gemiddelde verkoopprijs en van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie.
(126)
In het licht van het bovenstaande heeft het onderzoek met name bevestigd dat de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie onder het niveau van de productiekosten lagen, wat negatieve gevolgen voor de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie had, waarvoor in het OT sterk negatieve cijfers werden bereikt.
(127)
De capaciteit vertoonde tussen 2009 en het OT echter een positieve ontwikkeling. Tevens namen de investeringen tussen 2011 en het OT toe, hoewel zij tussen 2009 en het OT zijn gedaald. Zoals uiteengezet in overweging 121 is dit te danken aan het feit dat de in de steekproef opgenomen ondernemingen bleven investeren in het soortgelijke product, waarbij zij zich onder meer concentreerden op productsoorten in marktniches waar nog geen sprake is van invoer van de productsoort in kwestie vanuit het betrokken land en waarmee veel onderzoek en innovatie is gemoeid. Tevens is duidelijk dat de bedrijfstak van de Unie grote hoeveelheden van de eenvoudigere productsoorten (die concurrentie ondervinden van de met dumping uit de VRC ingevoerde productsoorten) moet kunnen produceren en verkopen om de vaste kosten te kunnen spreiden en schaalvoordelen te kunnen creëren.
(128)
Derhalve kan worden geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie in het OT niet alleen aanmerkelijke schade heeft geleden, maar ook actief op zoek was naar mogelijkheden om de schade als gevolg van de invoer van het betrokken product te beperken door innovatieve producten te ontwikkelen die nog niet uit het betrokken land worden ingevoerd.
(129)
In het licht van het voorgaande wordt voorlopig geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening.
5. OORZAKELIJK VERBAND
(130)
Overeenkomstig artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening is de Commissie nagegaan of de bedrijfstak van de Unie als gevolg van de invoer met dumping uit het betrokken land zodanige schade heeft geleden dat deze als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Andere bekende factoren dan de invoer met dumping waardoor de bedrijfstak van de Unie tezelfdertijd schade kon hebben geleden, werden ook onderzocht om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
5.1. Gevolgen van de invoer met dumping
(131)
Uit het onderzoek kwam naar voren dat de invoer met dumping in de beoordelingsperiode drastisch toenam, waarbij de ingevoerde hoeveelheid sterk werd verhoogd met 596 %, terwijl het marktaandeel van de invoer werd uitgebreid met 366 %. Bijgevolg wordt bevestigd dat de omvang en het marktaandeel van de invoer van het betrokken product tijdens de beoordelingsperiode drastisch zijn toegenomen. De stijging van de invoer met dumping viel duidelijk samen met het verlies aan marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie. Uit het onderzoek is eveneens gebleken dat, zoals in overweging 89 vermeld, door de invoer met dumping de prijzen van de bedrijfstak van de Unie tijdens het OT werden onderboden.
(132)
Het onderzoek wees uit dat de prijzen van met dumping ingevoerd zonneglas in de beoordelingsperiode met 27,2 % zijn gedaald, wat tot een toenemende prijsonderbieding heeft geleid. Bij deze extreme druk op de prijzen heeft de bedrijfstak van de Unie zich aanzienlijke inspanningen getroost om de productiekosten te verminderen. Ondanks deze inspanningen werd de bedrijfstak van de Unie door het uitzonderlijk lage prijsniveau van de invoer uit de VRC gedwongen zijn prijzen tot een onhoudbaar niveau te verlagen. Dientengevolge is de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode drastisch gedaald, waardoor tijdens het OT negatieve cijfers werden opgetekend.
(133)
Gezien het bovenstaande komt de Commissie tot de voorlopige conclusie dat de invoer met dumping en de enorme uitbreiding van het marktaandeel van deze invoer tegen prijzen waarmee die van de bedrijfstak van de Unie voortdurend werden onderboden, een doorslaggevende rol hebben gespeeld in de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden.
5.2. Gevolgen van andere factoren
5.2.1. Invoer uit derde landen
(134)
De omvang van de invoer uit andere derde landen liet tijdens de beoordelingsperiode de volgende ontwikkeling zien:
Tabel 11
Invoer uit derde landen (1 000 m2)
2009
2010
2011
OT
Omvang (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Marktaandeel
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Index
100
86
101
98
Gemiddelde prijs (EUR/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Bron: Glass for Europe en klacht
(135)
De omvang van de invoer uit andere derde landen is in de beoordelingsperiode met 46 % gestegen, in overeenstemming met de groei van het verbruik in de Unie. Het marktaandeel van deze invoer vertoonde in het OT een lichte daling ten opzichte van 2011 (3,5 %), maar over het geheel genomen bleef het marktaandeel gedurende de beoordelingsperiode constant. Turkije is na de VRC de grootste exporteur, gevolgd door India.
(136)
Uit de beschikbare informatie over de invoer uit alle derde landen blijkt dat de gemiddelde invoerprijs hoger was dan de gemiddelde prijs bij invoer uit de VRC. Hetzelfde geldt voor de eenheidsprijs per soort van het betrokken product. Aan de andere kant was de gemiddelde prijs bij invoer uit de derde landen gelijk aan of hoger dan de gemiddelde prijs van de bedrijfstak van de Unie.
(137)
Om deze redenen, en met name gezien de omvang en het marktaandeel van de invoer uit derde landen en de prijzen van die invoer, kan voorlopig worden geconcludeerd dat de invoer uit derde landen het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade niet kan hebben verbroken.
5.2.2. Uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
(138)
Tijdens de beoordelingsperiode liet de omvang van de uitvoer door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie de volgende ontwikkeling zien:
Tabel 12
Uitvoerprestaties van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
2009
2010
2011
OT
Waarde van de uitvoer (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Uitgevoerde hoeveelheid (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Gemiddelde prijs (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Bron: antwoorden van de producenten van de Unie op de vragenlijst
(139)
De uitvoer door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie steeg tussen 2009 en 2011, maar vertoonde in het OT een plotselinge daling qua waarde (74 %) en qua omvang (71,9 %). Afgaand op de antwoorden van de voor de steekproef geselecteerde Chinese exporteurs is dit hoogstwaarschijnlijk te wijten aan de zeer lage prijzen van de uitvoer uit de VRC naar de belangrijkste exportmarkten van de bedrijfstak van de Unie (de VS en Canada).
(140)
De uitvoer van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie vormde in 2009 (in de opstartfase) 20 % van de totale door hen verkochte hoeveelheid, in 2010 11 % en in het piekjaar 2011 slechts 14 %. In 2012 deed zich een verdere daling tot 5 % voor, toen de producenten in de Unie de concurrentie aangingen met de laaggeprijsde uitvoer uit de VRC naar belangrijke markten in derde landen. Aangezien de markt van de Unie de voornaamste markt voor de bedrijfstak van de Unie is, ook vanwege het feit dat zonneglas verhoudingsgewijs zwaar en breekbaar is, wat bij vervoer over lange afstanden hogere kosten (als gevolg van breuk en corrosie) met zich meebrengt, kan daarom in deze fase niet worden geconcludeerd dat de verslechterde uitvoerprestaties van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade hebben verbroken.
5.2.3. Ontwikkeling van het verbruik
(141)
Zoals hierboven vermeld, nam het verbruik in de Unie tussen 2009 en het OT met 49 % toe. Het verbruik bereikte een piek in 2011, toen het met 81 % steeg ten opzichte van 2009. De bedrijfstak van de Unie kon echter niet van deze groei van het verbruik profiteren. Het marktaandeel van de bedrijfstak liep gedurende de beoordelingsperiode gestaag terug en vertoonde in het OT een daling met 25 % ten opzichte van 2009 (- 14,1 % ten opzichte van 2011). Daarentegen nam het marktaandeel van de VRC, ondanks de daling van het verbruik tussen 2011 en het OT, sterk toe en steeg tussen 2011 en het OT met 64,8 %, terwijl het over de hele periode een totale toename met 366 % liet zien. De invoer uit de VRC vertoonde gedurende de beoordelingsperiode een enorme stijging (met 596 %).
(142)
Gezien het feit dat het verbruik in de Unie in de beoordelingsperiode groeide, is er sprake van een ontwikkeling van het verbruik die het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade versterkt, terwijl door die ontwikkeling zelf geen schade werd berokkend aan de bedrijfstak van de Unie. Bovendien wisten de Chinese exporteurs hun marktaandeel zelfs in het OT, bij een dalend verbruik, verder te vergroten ten nadele van de bedrijfstak van de Unie. Derhalve kan voorlopig worden geconcludeerd dat de daling van het verbruik in het OT het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade niet kan hebben verbroken.
5.2.4. Ontwikkelingen op het gebied van zonnemodules
(143)
Volgens de informatie waarover de Commissie beschikt, wordt rond de 80 à 85 % van het zonneglas verkocht aan producenten van zonnemodules (PV-modules van kristallijn silicium en met dunnelaagtechnologie vervaardigde PV-modules) en wordt rond de 15 à 20 % verkocht aan producenten van vlakkeplaat-zonnecollectoren voor warmwaterbereiding. Bijgevolg hebben de ontwikkelingen op het gebied van zonnemodules een aanzienlijk effect op het verbruik van zonneglas. Het verbruik van zonnemodules nam gedurende dezelfde periode, d.w.z. van 2009 tot 2012, gestaag toe en bleef ondanks een daling in 2012 221 % hoger dan in 2009 en 44 % hoger dan in 2010 (5). Daarnaast werd vastgesteld dat de vraag naar modules in de Unie weliswaar oorspronkelijk door feed-in-tarieven („FIT's”) was gecreëerd, maar dat niet kan worden geconcludeerd dat de verlagingen van de FIT's (einde 2011, begin 2012) het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade hebben verbroken (6). Dit vanwege het feit dat de vraag naar zonnepanelen in dezelfde periode (2009-2012) relatief hoog bleef.
(144)
Het verbruik van zonnemodules en dus ook de vraag naar zonneglas bleven dus tijdens de beoordelingsperiode hoog. De lichte daling van het verbruik in 2012 kan op zichzelf niet als een factor worden beschouwd die het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping uit de VRC en de door de bedrijfstak van de Unie geleden aanmerkelijke schade heeft verbroken.
5.2.5. Conclusie
(145)
Uit het onderzoek is gebleken dat er een oorzakelijk verband bestaat tussen de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade en de invoer met dumping uit de VRC. Uit een analyse van mogelijke andere schadeoorzaken, zoals de invoer uit andere derde landen, het verbruik door en de marktsituatie van sommige gebruikers zoals de producenten van zonnemodules, bleek dat geen van deze mogelijke oorzaken, zij het afzonderlijk of cumulatief, zodanig waren dat zij het tussen de invoer met dumping uit de VRC en de door de bedrijfstak van de Unie geleden aanmerkelijke schade vastgestelde oorzakelijke verband hebben kunnen verbreken.
(146)
Gezien bovenstaande analyse - waarin de gevolgen van alle bekende factoren voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie naar behoren zijn onderscheiden en gescheiden van de schade veroorzakende gevolgen van de invoer met dumping - wordt voorlopig geconcludeerd dat de invoer met dumping vanuit het betrokken land aanmerkelijke schade aan de bedrijfstak van de Unie heeft toegebracht in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening.
6. BELANG VAN DE UNIE
(147)
Overeenkomstig artikel 21 van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of er ondanks de voorlopige conclusie inzake schade veroorzakende dumping dwingende redenen waren om te concluderen dat het niet in het belang van de Unie is in dit bijzondere geval voorlopige maatregelen te nemen. Het belang van de Unie werd geanalyseerd aan de hand van een afweging van de belangen van alle betrokkenen, waaronder de bedrijfstak van de Unie, de importeurs, de grondstoffenleveranciers en de gebruikers van het betrokken product.
6.1. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(148)
De bedrijfstak van de Unie had tijdens het OT ongeveer 860 personeelsleden rechtstreeks in dienst voor de productie en verkoop van het soortgelijke product. Uit het onderzoek is vast komen te staan dat de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode aanmerkelijke schade heeft geleden als gevolg van de invoer met dumping uit het betrokken land. Sommige producenten in de Unie waren reeds gedwongen hun productiefaciliteiten te sluiten, terwijl voor sommige anderen faillissement dreigde. Als er geen maatregelen worden genomen, lijkt een verdere verslechtering van de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie zeer waarschijnlijk.
(149)
Verwacht wordt dat de instelling van antidumpingrechten tot een herstel van eerlijke handelsvoorwaarden op de markt van de Unie zal leiden, zodat de bedrijfstak van de Unie zijn prijzen voor het soortgelijke product in overeenstemming kan brengen met de productiekosten, teneinde zijn winstgevendheid te verbeteren. Door de instelling van maatregelen kan de bedrijfstak van de Unie waarschijnlijk ten minste een deel van haar tijdens de beoordelingsperiode verloren marktaandeel terugwinnen, wat een positief effect zal hebben op zijn algemene financiële situatie. Voorts zou de bedrijfstak van de Unie beter toegang moeten kunnen krijgen tot kapitaal en in staat moeten zijn om verder in O&O en innovatie op de markt voor zonneglas te investeren. Tot slot is het waarschijnlijk dat de producenten in de Unie die als gevolg van de door de invoer met dumping vanuit de VRC veroorzaakte druk gedwongen waren de productie stop te zetten, hun bedrijfsactiviteiten kunnen hervatten. Volgens dit scenario zouden globaal gezien niet alleen de bestaande banen veilig worden gesteld, maar zouden ook redelijke vooruitzichten bestaan voor een verdere uitbreiding van de productie en een stijging van de werkgelegenheid.
(150)
Indien geen maatregelen worden ingesteld, kunnen verdere verliezen van marktaandeel en een verdere verslechtering van de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie worden verwacht. Deze situatie zou op korte tot middellange termijn onhoudbaar zijn. Als gevolg hiervan zouden naast het grote aantal producenten in de Unie die reeds gedwongen waren de markt te verlaten, ook andere producenten failliet kunnen gaan, wat er op korte tot middellange termijn waarschijnlijk toe zou leiden dat de bedrijfstak van de Unie verdwijnt, wat aanzienlijke gevolgen zou hebben voor de bestaande banen.
(151)
Derhalve komt de Commissie tot de voorlopige conclusie dat de instelling van antidumpingrechten in het belang van de bedrijfstak van de Unie is.
6.2. Belang van de niet-verbonden importeurs en handelaars
(152)
Voor de twee medewerkende importeurs bestond de voornaamste bedrijfsactiviteit in de handel in het betrokken product. Beide betrokken het betrokken product uit verschillende leveringsbronnen, dat wil zeggen dat zij niet alleen vanuit de VRC, maar ook vanuit de Unie en derde landen worden beleverd.
(153)
Er werd aangevoerd dat de instelling van maatregelen voor het betrokken product een negatief effect zal hebben op de bedrijfsactiviteiten van de importeurs. Ten eerste is het niet de bedoeling dat de instelling van maatregelen in een volledige beëindiging van de invoer uit de VRC resulteert. Ten tweede valt weliswaar te verwachten dat de instelling van maatregelen een negatief effect kan hebben voor de financiële situatie van importeurs die uitsluitend of hoofdzakelijk uit de VRC importeren, maar gezien de mogelijkheid om het betrokken product uit derde landen aan te leveren, kan worden verwacht dat de importeurs flexibel zullen reageren en van invoerbron zullen wisselen indien zij dit nodig achten.
(154)
Bijgevolg wordt voorlopig geconcludeerd dat instelling van de voorgestelde rechten een zeker negatief effect op de situatie van de niet-verbonden importeurs van het betrokken product kan hebben, maar dat dit effect wordt beperkt door het feit dat de importeurs en de handelaren het betrokken product uit ander bronnen kunnen betrekken, zowel uit derde landen en van de bedrijfstak van de Unie; deze beschikt over de nodige capaciteit om zijn productie op te voeren. In elk geval weegt dit effect niet op tegen het positieve effect voor andere partijen.
6.3. Belang van de grondstoffenleveranciers
(155)
Geen van de grondstoffenleveranciers heeft medewerking verleend aan het onderzoek. Bij ontbreken van gegevens van deze leveranciers is niet gebleken dat de instelling van maatregelen tegen het belang van deze partijen zou indruisen.
6.4. Belang van de gebruikers
(156)
Alle gebruikers die hebben gereageerd, zijn producenten van zonnemodules en/of zonnecollectoren. Drie gebruikers voeren aan dat de bedrijfstak van de Unie zonneglas van betere kwaliteit produceert dat niet altijd door Chinese ondernemingen kan worden geleverd, en zijn daarom uitgesproken voorstanders van de instelling van antidumpingrechten. Drie andere gebruikers spraken zich echter tegen de instelling van antidumpingmaatregelen uit. Deze gebruikers verwachten dat de instelling van antidumpingmaatregelen een negatief effect zou hebben voor hun bedrijf. Zij verwachten dat zij gezien de zeer slechte situatie in de zonnemodulesindustrie niet in staat zullen zijn de hogere prijzen door te berekenen aan de eindgebruikers.
(157)
Volgens de door de gebruikers verstrekte gegevens, bedraagt het aandeel van zonneglas in de totale kosten van zonnemodules slechts 6 à 8 %. Zonneglas maakt dus slechts een klein deel van de kosten en van de eindprijs van fotovoltaïsche modules uit. Bovendien zal van de eventuele instelling van antidumpingrechten op zonneglas uit de VRC voor de totale kosten van zonnemodules naar verwachting een effect van minder dan 1 % hebben. Dit is hoofdzakelijk te verklaren door het feit dat de medewerkende gebruikers aanzienlijke hoeveelheden zonneglas bij producenten in de Unie inkopen. Weliswaar zal de mogelijke instelling van antidumpingrechten daarom hoogstwaarschijnlijk tot een lichte stijging van de inputprijzen voor zonnepanelen leiden, maar zij zullen geen significant negatief effect voor de kosten en de eindprijzen van de zonnemodulesindustrie in de Unie hebben.
(158)
Bovendien kunnen sommige gebruikers het betrokken product reeds uit andere bronlanden invoeren, zoals Turkije en India, die geen negatieve gevolgen zullen ondervinden van de instelling van antidumpingrechten. Andere gebruikers kunnen eveneens overstappen op andere leveranciers in derde landen of in de Unie.
(159)
Gezien het bovenstaande worden de door sommige gebruikers tegen de instelling van maatregelen aangevoerde argumenten voorlopig verworpen.
6.5. Mededingingsaspecten
(160)
Eén importeur voerde aan dat enkele producenten in de Unie deel uitmaakten van een wereldwijd kartel van producenten van vlakglas (waaronder zonneglas) en in 2007 door de Commissie waren beboet, en dat zij het antidumpinginstrument daarom gebruiken om de geleden verliezen als gevolg van de boetes wegens kartelvorming en verloren marktaandelen in de Unie te compenseren. Indien de toegang tot de markt van de Unie door middel van antidumpingrechten zou worden beperkt, zouden de producenten in de Unie een sterkere aandrang voelen om deel te nemen aan een kartel of andere concurrentieverstorende handelingen met betrekking tot producten waarbij in de Unie met de vergroting van het verkoopvolume weinig winstvoordelen kunnen worden behaald, zoals inrichtingsvoorwerpen.
(161)
Deze argumenten worden voorlopig afgewezen. Ten eerste zijn de activiteiten van het kartel uiterlijk in 2007 beëindigd. Daarom hebben de effecten van het kartel in het verleden tijdens de beoordelingsperiode geen gevolgen gehad voor de bedrijfstak. Ten tweede waren de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie en het merendeel van de huidige producenten in de Unie met de grootste verkoopvolumes niet bij het kartel betrokken. Ten derde zal de eventuele instelling van antidumpingrechten naar verwachting geen enkel effect hebben op het concurrentiegedrag van de bedrijfstak van de Unie, aangezien enerzijds de structuur van de markt van de Unie daardoor niet zal worden gewijzigd en anderzijds ondernemingen verplicht zijn de toepasselijke nationale en Europese mededingingsregels na te leven, ongeacht of er rechten zijn ingesteld.
(162)
Een importeur voerde daarnaast aan dat de instelling van rechten een negatief effect zou hebben op de markt voor antireflecterende coatings voor zonneglas in de Unie. Deze markt, die door de importeur als aanverwante markt wordt beschouwd, wordt volgens die importeur beheerst door producenten van de Unie, zodat hun positie door de instelling van maatregelen zou worden versterkt ten nadele van concurrerende leveranciers van antireflecterende coatings. Voorts werd gesteld dat importeurs moeite hebben om orders bij producenten in de Unie te plaatsen en dat de producenten moeite hebben om dergelijke bestellingen binnen een redelijke termijn en tegen redelijke prijzen uit te voeren.
(163)
Ten eerste is de markt voor antireflecterende coatings deel van het onderzoek en geen aanverwante markt. Uit het onderzoek bleek dat de producenten in de Unie op deze nichemarkt nog steeds concurrerend zijn, ondanks de verhoudingsgewijs hogere prijzen die zij in rekening brengen in vergelijking met de prijzen voor gecoat zonneglas van kennelijk lagere kwaliteit dat uit de VRC wordt ingevoerd. Er werden echter geen bewijzen geleverd voor de bewering dat de bedrijfstak van de Unie niet in staat zou zijn om in de mogelijk toenemende vraag naar zonneglas met een antireflecterende coating te voorzien. Derhalve wordt dit argument in dit stadium verworpen. Wat betreft de bewering dat producenten in de Unie hebben geweigerd orders uit te voeren of op tijd tegen redelijke prijzen te leveren, zij opgemerkt dat het elke producent volledig vrijstaat zijn commerciële strategie zelf te bepalen, aangezien de relevante markt niet door deze producent afzonderlijk of door meerdere producenten gezamenlijk wordt beheerst. Er is voldoende concurrentie op de markt van de Unie om van leverancier te wisselen of het product van verschillende leveranciers te betrekken. Ook dit argument wordt daarom voorlopig afgewezen.
6.6. Conclusie inzake het belang van de Unie
(164)
Gezien het bovenstaande komt de Commissie tot de voorlopige conclusie dat er, na afweging van de belangen van alle betrokkenen, waaronder die van de bedrijfstak van de Unie, de importeurs en de gebruikers, geen dwingende redenen zijn om geen voorlopige maatregelen in te stellen ten aanzien van de invoer van zonneglas van oorsprong uit de VRC.
7. VOORLOPIGE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(165)
Gelet op de conclusies inzake dumping, schade, het oorzakelijk verband en het belang van de Unie moeten voorlopige maatregelen worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door invoer met dumping.
7.1. Schademarge
(166)
Om de hoogte van deze maatregelen te bepalen, werd rekening gehouden met de vastgestelde dumpingmarges en het bedrag aan rechten dat noodzakelijk is om de schade voor de bedrijfstak van de Unie op te heffen, zonder de geconstateerde dumpingmarges te overschrijden.
(167)
Bij de berekening van het recht dat nodig is om de gevolgen van de schade veroorzakende dumping ongedaan te maken, werd ervan uitgegaan dat de maatregelen de bedrijfstak van de Unie in staat moeten stellen om de productiekosten te dekken en op de verkoop van het soortgelijke product in de Unie een winst vóór belasting te maken die bij normale concurrentie, dat wil zeggen in afwezigheid van invoer met dumping, redelijkerwijs door een dergelijke bedrijfstak in de sector kan worden behaald. Een winstmarge van 8,3 % van de omzet wordt beschouwd als een passend minimum dat de bedrijfstak van de Unie zonder schade veroorzakende dumping had kunnen verwachten. Deze winstmarge is gebaseerd op de gemiddelde winst die door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie in 2010 is behaald, toen de omvang van de invoer van het betrokken product nog klein was en de normale concurrentie nog niet kon hebben verstoord.
(168)
Op basis hiervan werd voor de bedrijfstak van de Unie een prijs van het soortgelijke product berekend die geen schade veroorzaakt. De prijs waarbij de bedrijfstak van de Unie geen schade lijdt, werd berekend door bovengenoemde winstmarge van 8,3 % bij de productiekosten van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie in het OT op te tellen
(169)
De noodzakelijke prijsverhoging werd vervolgens vastgesteld door vergelijking van de gewogen gemiddelde invoerprijs van de in de steekproef opgenomen medewerkende producenten-exporteurs in de VRC, zoals bij de berekening van de prijsonderbieding vastgesteld, met de gewogen gemiddelde geen schade veroorzakende prijs van het soortgelijke product dat tijdens het OT door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie op de markt van de Unie werd verkocht. Het verschil dat uit deze vergelijking naar voren kwam, werd vervolgens uitgedrukt in een percentage van de gewogen gemiddelde cif-waarde van de invoer.
7.2. Voorlopige maatregelen
(170)
In het licht van het voorgaande moeten overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening op de invoer van zonneglas van oorsprong uit de VRC voorlopige antidumpingmaatregelen worden ingesteld die gelijk zijn aan de dumpingmarge, of aan de schademarge indien deze lager is.
(171)
Op grond van het voorgaande zijn de antidumpingrechten vastgesteld door de schademarges en de dumpingmarges met elkaar te vergelijken. Derhalve zijn de voorlopige antidumpingrechten, uitgedrukt in cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring, als volgt:
Onderneming
Dumpingmarge
Schademarge
Voorlopig antidumpingrecht
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Andere medewerkende ondernemingen
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Alle andere ondernemingen
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
De bij deze verordening voor bepaalde ondernemingen vastgestelde individuele antidumpingrechten zijn gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Zij weerspiegelen dan ook de situatie die bij het onderzoek voor die ondernemingen werd geconstateerd. Deze rechten (in tegenstelling tot het voor het hele land geldende recht dat van toepassing is op „alle andere ondernemingen”) zijn dus uitsluitend van toepassing op invoer van het betrokken product, van oorsprong uit de betrokken landen, welke door die ondernemingen en derhalve de specifiek vermelde juridische entiteiten is vervaardigd. De rechten zijn niet van toepassing op invoer van het betrokken product voor zover het is vervaardigd door andere, niet specifiek in het dispositief van deze verordening met naam en adres genoemde ondernemingen, ook al gaat het hierbij om entiteiten die verbonden zijn met de specifiek genoemde ondernemingen; op dit product is het recht van toepassing dat geldt voor „alle andere ondernemingen”. Gezien het hoge percentage medewerkende producenten-exporteurs (meer dan 80 %, zie overweging 15) wordt dit recht vastgesteld op het niveau van de hoogste individuele dumpingmarge die werd vastgesteld voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs. Het recht dat op „andere medewerkende ondernemingen” van toepassing is, is gebaseerd op het gewogen gemiddelde recht voor de in de steekproef opgenomen exporteurs en geldt voor alle medewerkende ondernemingen die niet in de steekproef zijn opgenomen, met uitzondering van de onderneming Henan Yuhua, waarvoor op grond van haar verzoek om een individueel onderzoek een individueel vastgesteld recht geldt (zie overweging 48).
(173)
Verzoeken om toepassing van deze specifiek voor bepaalde ondernemingen geldende antidumpingrechten (bijvoorbeeld na de naamswijziging van een onderneming of na de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen) dienen aan de Commissie (7) te worden gericht, onder opgave van alle relevante gegevens, met name indien deze naamswijziging of oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen verband houdt met wijzigingen in de activiteiten van de onderneming op het gebied van productie en verkoop in binnen- en buitenland. Indien het verzoek gerechtvaardigd is, zal de verordening dienovereenkomstig worden gewijzigd door bijwerking van de lijst van ondernemingen die voor een individueel recht in aanmerking komen.
7.3. Slotbepalingen
(174)
Gelet op de beginselen van goed bestuur, dient een periode te worden vastgesteld waarbinnen de belanghebbenden die zich hebben aangemeld binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn, schriftelijk opmerkingen kunnen maken en kunnen vragen te worden gehoord. De bevindingen betreffende de instelling van voorlopige rechten zijn voorlopig en kunnen in het definitieve stadium van het onderzoek worden gewijzigd. Voorts dient te worden opgemerkt dat alle bevindingen betreffende de instelling van rechten in het kader van deze verordening voorlopig zijn en bij de instelling van definitieve maatregelen kunnen worden herzien,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een voorlopig antidumpingrecht ingesteld op zonneglas dat bestaat uit gehard natronkalkvlakglas, met een ijzergehalte van minder dan 300 ppm, een doorlaatbaarheid van zonlicht van meer dan 88 % (gemeten volgens AM1,5 300-2 500 nm), een warmtebestendigheid tot 250 °C (gemeten volgens EN 12150), een temperatuurwisselbestendigheid van Δ 150K (gemeten volgens EN 12150) en een mechanische sterkte van 90 N/mm2 of meer (gemeten volgens EN 1288-3), momenteel ingedeeld onder de GN-code ex 7007 19 80 (TARIC-code 7007198010), van oorsprong uit de Volksrepubliek China.
2. Het voorlopige antidumpingrecht dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van het in lid 1 genoemde en door de hieronder vermelde ondernemingen vervaardigde product is als volgt:
Onderneming
Voorlopig antidumpingrecht
Aanvullende Taric-code
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
17,1 %
B946
Andere medewerkende ondernemingen opgenomen in bijlage I
38,4 %
Alle andere ondernemingen
42,1 %
B999
3. De individuele rechten voor de in lid 2 genoemde ondernemingen zijn uitsluitend van toepassing indien aan de douaneautoriteiten van de lidstaten een geldige handelsfactuur, opgesteld conform de voorschriften in bijlage II, wordt overgelegd. Als een dergelijke factuur niet wordt overgelegd, wordt het recht toegepast dat voor alle andere ondernemingen geldt.
4. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Unie van het in lid 1 genoemde product wordt een zekerheid gesteld die gelijk is aan het bedrag van het voorlopige recht.
5. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
1. Onverminderd artikel 20 van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad kunnen belanghebbenden binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening verzoeken in kennis te worden gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld, schriftelijk opmerkingen maken en vragen door de Commissie en/of de raadadviseur-auditeur van DG Handel te worden gehoord.
2. Ingevolge artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 kunnen de betrokken partijen binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening opmerkingen indienen over de toepassing ervan.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 van deze verordening is gedurende een periode van zes maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 26 november 2013.