PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 904/2014
ze dne 20. srpna 2014,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 29. listopadu 2013 zahájila antidumpingové řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (dále jen „dotčená země“) do Unie. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Téhož dne Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) ohledně platných konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) (3).
(3)
Komise zahájila toto šetření v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
1.2. Zúčastněné strany
(4)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise oficiálně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a indonéské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele a obchodní společnosti, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise či úředníka pro slyšení na Generálním ředitelství (dále jen „GŘ“) pro obchod.
(6)
Zúčastněné strany dostaly také možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi a velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách sdělila Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců a dovozců bez vzájemného spojení, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem jejich vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1) Výběr vzorku z dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Požadované informace poskytlo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie a jejich zeměpisné polohy v rámci Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(10)
Pouze jedna z těchto tří společností vybraných do vzorku následně spolupracovala a zaslala vyplněný dotazník.
2) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indonésii, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v Indonésii a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na malý počet vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.
b) Odpovědi na dotazník a spolupráce
(13)
Komise rozeslala dotazníky zmíněnému jedinému unijnímu výrobci, čtyřem vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku, třem dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, a třiatřiceti zjištěným uživatelům v Unii.
(14)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od zmíněného jediného unijního výrobce, od jednoho ze tří dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, od jedné obchodní společnosti, od tří ze čtyř známých vyvážejících výrobců a od pěti uživatelů.
(15)
Šetření ukázalo, že nespolupracující vyvážející výrobce, který byl vybrán do vzorku, je spojený s jiným vyvážejícím výrobcem vybraným do vzorku, který při vyplňování dotazníku spolupracoval a zaslal odpovědi.
(16)
Spolupracující vyvážející výrobce uvedený v 15. bodě odůvodnění prohlásil, že by neměl být považován za subjekt spojený s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem, protože obě společnosti se ve svém rozhodování vzájemně neovlivňují. Spolupracující vyvážející výrobce kromě toho uvedl, že nespolupracujícího výrobce nemůže k vyplňování dotazníku nutit. Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti jsou ve vlastnictví stejných akcionářů. Byly proto považovány za spojené ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4) o provedení celního kodexu Společenství (dále jen „celní kodex“).
(17)
Třetí spolupracující vyvážející výrobce prohlásil, že v Indonésii je ještě jeden výrobce dotčeného výrobku, který je součástí skupiny uvedené v 16. bodě odůvodnění, který se však neohlásil. Šetření nepřineslo na základě údajů Eurostatu a dalších dostupných zdrojů žádné důkazy o tom, že by tento výrobce vyvážel během posuzovaného období do Unie. Tato společnost se tudíž nemusela hlásit ani poskytovat informace požadované v dotaznících určených vyvážejícím výrobcům. Všem výrobcům z Indonésie, kteří nespolupracovali, byla kromě toho uložena zbytková celní sazba, jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění. Zbytková celní sazba má svůj právní základ v článku 18 základního nařízení a je použitelná na „všechny ostatní společnosti“.
c) Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(19)
Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Dovozci
-
Falken Trade, Olsztyn, Polsko
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Německo
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemsko
Obchodní společnost v Hong Kongu, která je ve spojení
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“) (5).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex 2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů.
(22)
Vyrábí se hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné základní způsoby konečného použití.
(24)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii je významný rozdíl v kvalitě. Bylo uvedeno, že v důsledku tohoto rozdílu v kvalitě jsou glutamát sodný vyráběný a prodávaný unijním výrobním odvětvím v Unii a glutamát sodný dovážený z Indonésie vzájemně nezaměnitelné výrobky, a neměly by se proto považovat za obdobné. Toto tvrzení však zůstalo nepodložené a bylo v rozporu s výsledky šetření, z nichž vyplynulo, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii žádný rozdíl v kvalitě není. Ve skutečnosti nakupovalo několik uživatelů glutamát sodný jak od unijního výrobního odvětví, tak z Indonésie a používalo jej v týchž nebo podobných produktech. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností byl proto učiněn závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie budou v této fázi považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého v průběhu období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(27)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(28)
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobků je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobků nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobků vyvážených v průběhu období šetření do Unie. Komise došla k závěru, že v případě spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii dosahoval jejich prodej na indonéském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým týmiž vyvážejícími výrobci do Unie reprezentativního objemu.
(29)
Dále Komise prověřovala, zda lze v případě každého vyvážejícího výrobce považovat prodej na domácím trhu za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto šetření probíhalo tak, že bylo stanoveno, jaký podíl má u jednotlivých typů výrobků během období šetření ziskový prodej na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
Běžná hodnota vychází z reálné ceny jednotlivých typů výrobků na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pakliže:
1)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu a
2)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku byla rovna jednotkovým výrobním nákladům nebo je přesahovala.
(31)
V tomto případě byl prodej u všech vyvážejících výrobců na domácím trhu ziskový a vážená průměrná prodejní cena byla u všech typů výrobků vyšší než výrobní náklady. U všech spolupracujících vyvážejících výrobců byla proto běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření.
3.2. Vývozní cena
(32)
Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím s nimi spojených společností sídlících v Unii nebo za jejími hranicemi.
(33)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie přímo nezávislým odběratelům, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(34)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím s nimi spojených společností, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byly dovezené výrobky v Unii poprvé znovu prodány nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy o dosažený zisk (viz 35. bod odůvodnění) a o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů
(35)
V této souvislosti nebylo možné použít ziskové rozpětí dosažené společnostmi ve spojení, protože nebylo považováno za spolehlivé. Jeden dovozce, který není ve spojení, spolupracoval, ale informace o jeho ziskovosti byly důvěrné a nebylo možné je zpřístupnit jiným třetím stranám. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu nedostatku dalších informací bylo pro účely stanovení vývozních cen použito ziskové rozpětí 5 %. Toto rozpětí se jevilo jako přiměřené, jelikož bylo použito také v předchozím řízení, které se týkalo jiné chemikálie vyráběné podobným odvětvím (6).
(36)
Dva spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že vývozní ceny, za něž svůj výrobek prodávali svým prvním odběratelům, kteří jsou s nimi ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které vyvážející výrobce z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli, který je s ním ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. Argumentovali tím, že výše cen, za které své výrobky prodávají prvnímu odběrateli, který je s nimi ve spojení, a výše cen pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, je stejná.
(37)
Šetření dospělo k závěru, že navzdory podobnosti těchto cenových hladin nedosahovaly transferové ceny mezi spojenými společnostmi výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala vytvářet v Unii dostatečný zisk. Nelze rovněž vyloučit, že mezi společnostmi, které jsou spolu ve spojení, nevznikaly určité náklady a že nedocházelo ke vzájemné kompenzaci prostřednictvím jiných produktů. Na základě toho byl učiněn závěr, že ve srovnání s prodejem nezávislým odběratelům neodrážejí vnitřní transferové ceny příslušnou tržní hodnotu dotčeného výrobku.
(38)
Transferové ceny mezi společnostmi, které jsou ve spojení, proto nelze považovat za ceny odpovídající běžným tržním podmínkám, a příslušná tvrzení byla proto odmítnuta. Vývozní ceny výrobců vyvážejících prostřednictvím stran, které jsou s nimi ve spojení, byly proto stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 34. a 35. bodě odůvodnění.
3.3. Srovnání
(39)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(40)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(41)
Byly provedeny úpravy s ohledem na dovozní poplatky, rabaty, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, provizemi a bankovními poplatky ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(42)
Jeden vyvážející výrobce vyvážel glutamát sodný prostřednictvím obchodní společnosti sídlící mimo Unii, která s ním byla ve spojení a která tento výrobek prodávala v Unii dalšímu spojenému dovozci, který jej následně prodával odběratelům v Unii, kteří nebyli ve spojení. V případě tohoto prodeje byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava zohledňující přirážku obchodníka sídlícího mimo Unii.
(43)
Jeden vyvážející výrobce požadoval, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na pobídky a propagační náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady nebyly přímo spojeny s příslušnými transakcemi provedenými v rámci domácího prodeje, a nebylo tudíž možné prokázat, že tyto náklady mají vliv na srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(44)
Dva vyvážející výrobci požadovali, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na přepravní náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení. Do výpočtu domácích přepravních nákladů byly zahrnuty náklady spojené s přesunem zboží z výrobního zařízení do skladu. Tyto náklady byly nicméně vyhodnoceny jako vnitřní logistické náklady, a nebyly tudíž považovány za způsobilé pro úpravu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení.
(45)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty čistoty (≥ 99 %), které stanoví směrnice Komise 2008/84/ES (7). Tato zúčastněná strana tvrdila, že těmto požadavkům musí vyhovovat glutamát sodný vyvážený do Unie, ale že na výrobek prodávaný na domácím trhu v Indonésii se žádné takové požadavky nevztahují. Proto by mohla být odůvodněná úprava běžné hodnoty s ohledem na rozdílné fyzické a chemické vlastnosti podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(46)
Dotčená zúčastněná strana své tvrzení nicméně nekvantifikovala, protože neposkytla rozumný odhad tržní hodnoty údajného rozdílu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané na domácím trhu v Indonésii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava tudíž nebyla odůvodněná a tvrzení muselo být zamítnuto.
3.4. Dumpingové rozpětí
(47)
U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(48)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Je třeba poznamenat, že jeden známý vyvážející výrobce v šetření nespolupracoval, jak již bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Úroveň spolupráce se proto považovala za nízkou. V souladu s čl. 18 odst. 6 se Komise rozhodla stanovit výši zbytkového dumpingového rozpětí tak, aby odpovídalo nejvyššímu dumpingovému rozpětí u reprezentativních objemů vývozu jednoho z plně spolupracujících a prověřených vyvážejících výrobců, s tím, že bude rovněž na základě váženého průměru zohledňovat dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který byl ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(49)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
PT. Miwon Indonésie
13,3
Všechny ostatní společnosti
28,4
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(50)
Během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2. Spotřeba v Unii
(52)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na unijním trhu, připočítala k objemu dovozu z Indonésie a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(53)
Byla vznesena námitka, že spolupracující unijní výrobce by měl být z výrobního odvětví Unie vyřazen, protože je ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii a že šetření by mělo být ukončeno. V tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí plně spolupracoval během šetření a byl podroben dokonalé prověrce. Navíc to, že indonéský vyvážející výrobce nespolupracoval, nemělo žádný vliv na spolehlivost údajů od výrobce v Unii. Tuto námitku bylo proto nutno odmítnout.
(54)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba glutamátu sodného v Unii (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(55)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období šetření se opět mírně zvýšila. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, k němuž došlo ve výrobním odvětví Unie na unijním trhu v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 68. bod odůvodnění). Objem dovozu zůstal v obou letech na podobné úrovni. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 57. bod odůvodnění).
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(56)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 52. bodě odůvodnění.
(57)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem dovozu z Indonésie (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(59)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny výrobku dováženého z dotčené země a cenové podbízení
(60)
Ceny dováženého výrobku stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník.
(61)
Průměrná cena dováženého výrobku z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Ceny dováženého výrobku (EUR/tuna)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(62)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila, ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období šetření. Průměrné ceny glutamátu sodného dováženého z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 6 %.
(63)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indonéských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
(64)
Jak bylo zmíněno výše ve 46. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty stupně čistoty, které vyžadují právní předpisy Unie. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na výrobky dovážené z Indonésie a používané mimo potravinářské odvětví se žádné takové požadavky nevztahují, a že by tak proto v případě jejich srovnání s výrobkem prodávaným na trhu Unie mohla být odůvodněna úprava s ohledem na chemické či fyzické vlastnosti. Dotčený vyvážející výrobce své tvrzení však nekvantifikoval. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava proto nebyla odůvodněná a tvrzení bylo zamítnuto.
(65)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že u výrobků dovážených z Indonésie by měl být při výpočtu cenového podbízení zohledněn účinek kolísání měnových kurzů. Je pravda, že pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení. V tomto případě byly porovnávány dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Pro vytvoření srovnatelného základu však byly vývozní ceny použité k výpočtu újmy převedeny na eura. Proto použití směnných kurzů v tomto případě pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(66)
Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobního odvětví Unie v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indonésie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 0 % až 5 %.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(68)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(69)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období šetření byla odstávka kvůli údržbě ve snaze zmenšit velký objem zásob prodloužena. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(71)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo způsobem odpovídajícím objemu výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 % v souladu s poklesem objemu výroby.
4.4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat.
(73)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval.
4.4.4. Růst
(74)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
4.4.5. Zaměstnanost a produktivita
(75)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(76)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(77)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 4 v 68. bodě odůvodnění.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Všechna dumpingová rozpětí jsou značně nad bezvýznamnou hodnotou de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.
(79)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového a újmu působícího dovozu téhož výrobku pocházejícího z Číny. Tato opatření jsou v současnosti předmětem souběžně probíhajícího přezkumného šetření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.
4.4.7. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(80)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(81)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví v Unii pro unijní odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím šetření.
(82)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a nákladů práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingových dovozů z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce lze vysvětlit hlavně snahou výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(86)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na unijním trhu však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(87)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingových dovozů z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
4.4.10. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
(88)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V letech FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od roku FR2012/2013 se ziskovost dostala do záporných hodnot. V období šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéských dovozů, které byly na unijní trh uváděny za dumpingové ceny a neumožňovaly výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům.
(90)
Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období šetření se tento trend ještě vyhrotil. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(91)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(92)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo negativní tendenci ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(93)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
4.4.11. Závěr o újmě
(94)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy jevily nepříznivou tendenci. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(95)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(97)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Jedná se o tyto činitele:
a)
účinky dovozu z Číny;
b)
dovoz z jiných třetích zemí;
c)
vývoj spotřeby v Unii;
d)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie;
e)
neefektivita výrobního odvětví Unie;
f)
finanční krize;
g)
investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti.
h)
ceny surovin a další náklady.
5.1. Účinek dumpingového dovozu
(98)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenovou hladinu dováženého výrobku, který byl předmětem šetření, a míru, do jaké tyto činitele přispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(99)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se objem levného dováženého dumpingového zboží z Indonésie zvýšil o 182 %, následkem čehož se během téhož období zvýšil podíl na trhu přibližně o 187 %. Současně s tím klesl výrobnímu odvětví Unie objem prodeje o 17 % a podíl na trhu o 15 %. O 71 % také poklesl podíl, který na trhu zaujímal celkový dovoz z jiných třetích zemí.
(100)
Ceny zboží dováženého z Indonésie se zároveň snížily o 8 %. Zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. To vedlo k významnému snížení ziskovosti a počínaje FR2012/2013 ke ztrátovosti, která se v období šetření ještě prohloubila.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením objemu zboží dováženého za dumpingové ceny z Indonésie, a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má indonéský dovoz rozhodující úlohu.
5.2. Účinky dalších faktorů
5.2.1. Účinky dovozu z Číny
(102)
Na čínský dovoz je v současnosti uvaleno antidumpingové clo. Objem dovozu stoupl o 65 % a odpovídajícím způsobem se v posuzovaném období zvýšil o 68 % i podíl na trhu. V posuzovaném období se nicméně jak objem dovozu, tak podíl na trhu pohyboval na nízké úrovni. Ceny zboží dováženého z Číny se během posuzovaného období výrazně snížily, a sice o 20 %. Vzhledem k tomu, že bylo zavedeno antidumpingové clo, nepředstavovaly ceny zboží dováženého z Číny cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(103)
Za těchto podmínek se nelze domnívat, že by zboží dovážené z Číny přispívalo k podstatné újmě, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie.
Tabulka 11
Dovoz z Číny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Průměrná cena (EUR/tuna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
5.2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(104)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země.
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Jiné třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z jiných třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se pak také odpovídajícím způsobem - o 71 % - zmenšil podíl na trhu. V období šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(107)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 13. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Tabulka 13
Celkový objem dovozu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Celkový objem dovozu
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indonésie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(109)
Spotřeba v Unii vykazovala během posuzovaného období pouze mírný 2 % pokles, který nemůže vysvětlovat 17 % snížení objemu prodeje na straně výrobního odvětví Unie a 15 % snížení jeho podílu na trhu. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj spotřeby nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(110)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 14
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index objemu vývozu
100
249
234
222
Index průměrné jednotkové ceny
100
107
101
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(111)
Objem vývozu, který vykazovalo výrobní odvětví Unie, se ve FR2011/2012 zvýšil a v následujících letech až do období šetření mírně klesal. Během posuzovaného období se téměř zdvojnásobil. Současně došlo k mírnému poklesu vývozních cen (o 5 %). Zvýšení vývozního prodeje částečně vyrovnávalo pokles objemu prodeje a menší podíl na trhu v Unii. Kdyby se vývozní odbyt zvýšil, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové náklady výroby výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu, ještě větší a vedly by k ještě větším finančním ztrátám. Výkonnost výrobního odvětví Unie proto nemohla mít nepříznivé dopady na situaci, v níž tomuto odvětví vznikala újma.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles prodeje, který výrobní odvětví Unie zaznamenalo na unijním trhu, je důsledkem toho, že glutamát sodný vyváží a prodává nedávno získané potravinářské společnosti v Turecku, s níž je ve spojení. Toto tvrzení nebylo doloženo. Šetřením se navíc ukázalo, že zmíněnou potravinářskou společnost získalo výrobní odvětví Unie až po období šetření. V posuzovaném období nemohla mít tato akvizice na situaci výrobního odvětví Unie žádný vliv. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že prodej glutamátu sodného společnosti v Turecku, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.5. Údajná neefektivita výrobního odvětví Unie
(113)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je neefektivita výrobního procesu ve výrobním odvětví Unie. Tato zúčastněná strana nicméně neuvedla žádný konkrétní případ takové neefektivity a její tvrzení tak zůstalo nepodložené. Ani na základě šetření nevyšla najevo žádná případná neefektivita výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že údajná neefektivita výrobního odvětví Unie nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.6. Finanční krize
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojem podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je finanční krize. Unijní trh s glutamátem sodným však nevykazoval žádné kolísání a celosvětovou finanční krizí byl zasažen pouze okrajově. Pokud by tomu tak nebylo a pokud by příčinou ztrát výrobního odvětví Unie byla skutečně celosvětová finanční krize, muselo by totéž platit i pro všechny ostatní účastníky hospodářské soutěže na trhu s glutamátem sodným. Jak ale patrno, indonéští výrobci glutamátu sodného byli schopni objem svého prodeje na unijním trhu navzdory celosvětové finanční krizi zvýšit. K předpokladu, že výrobní odvětví Unie bylo celosvětovou finanční krizí zasaženo citelněji než jeho asijští konkurenti, není proto žádný důvod. Tento argument je proto nutné zamítnout. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že účinky finanční krize nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(115)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vysoké investice, které bylo nutné provést kvůli plnění bezpečnostních předpisů platných v EU.
(116)
Šetřením se nicméně ukázalo, že investice související s bezpečnostními požadavky EU se po celé posuzované období pohybovaly na nízké úrovni ve srovnání s jinými investicemi realizovanými v posuzovaném období. Značnou část investic ve výrobním odvětví Unie tvořily investice do preventivní údržby. K výraznějšímu zvýšení investic došlo mezi FR2010/2011 a FR2011/2012. Toto zvýšení je vysvětleno skutečností, že výrobní odvětví Unie, které se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového dovozu z Číny, muselo své investice do preventivní údržby odložit na období, kdy nebude ve ztrátě. Jakmile se začaly projevovat účinky cel uvalených na čínský dovoz, bylo výrobní odvětví Unie opět schopno realizovat zisky a mohlo se vrátit k obvyklé výši investic. V následujících obdobích zůstaly investice na podobné výši a nadále zahrnovaly hlavně údržbu. Nebyly uskutečněny žádné investice za účelem zvyšování kapacity, která se během posuzovaného období nezměnila. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že investice výrobního odvětví Unie nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.8. Ceny surovin a další náklady
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je výrazné zvýšení cen hlavních surovin, zejména průmyslového cukru, amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové.
Průmyslový cukr
(118)
Průmyslový cukr je pro výrobní odvětví Unie jedním z hlavních nákladových činitelů v rámci jeho celkových výrobních nákladů. Jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, jednotkové výrobní náklady se ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období fakticky zvýšily, a to včetně ceny průmyslového cukru. Podle veřejně dostupných statistických údajů (9) se v Unii průměrná cena průmyslového cukru i přes své mírné zvýšení v období od FR2010/2011 do poloviny roku 2012 držela pod úrovní ceny na světovém trhu. Následně cena průmyslového cukru v Unii i cena průmyslového cukru na světovém trhu klesla a ustálila se na podobné výši. Argument, podle něhož bylo příčinou újmy zvýšení ceny cukru, je tudíž nepodložený a musí být zamítnut.
Chemické látky
(119)
Náklady na amoniak, sodný louh a kyselinu sírovou se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období zvyšovaly tak, jak rostly ceny tohoto zboží na mezinárodním trhu. Tento cenový nárůst se tudíž neomezoval jen na výrobní odvětví Unie, ale zasáhl i hospodářské subjekty ve třetích zemích. Na základě těchto skutečností se nelze domnívat, že by zvýšení cen amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové bylo samo o sobě příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
Další
(120)
Další zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vyšší ceny energie, vyšší náklady práce a vyšší náklady na balení. Šetřením se sice ukázalo, že tyto náklady se během posuzovaného období (viz 81. a 83. bod odůvodnění) skutečně zvýšily, Komise však dospěla k názoru, že dotčené výrobní odvětví Unie nemohlo toto zvýšení nákladů promítnout, a to ani částečně, do své prodejní ceny, protože bylo vystaveno cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu. Zvýšení nákladů u těchto činitelů proto nelze samo o sobě považovat za příčinu podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3. Závěr k příčině újmy
(121)
Z výše předložené analýzy je zřejmé, že mezi FR2010/2011 a obdobím šetření došlo k podstatnému zvýšení objemu dumpingového dovozu zboží pocházejícího z Indonésie a jeho podílu na trhu a během posuzovaného období též ke snížení vývozních cen.
(122)
Toto zvýšení podílu levného dovozu z Indonésie na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, což spolu s tlakem na snižování cen vedlo ke značným ztrátám výrobního odvětví Unie.
(123)
Na druhé straně bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitele tuto příčinnou souvislost nenarušují.
(125)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky dovozu z Číny a dalších třetích zemí, vývoje spotřeby, vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jeho údajné neefektivity, finanční krize, investic a právních požadavků EU týkajících se bezpečnosti, cen surovin a dalších nákladů na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžná poznámka
(126)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, obchodních společností, dovozců, uživatelů a dodavatelů surovin.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z Indonésie. Téměř všechny ukazatelé újmy svědčily o nepříznivých tendencích, zejména o tom, že se během posuzovaného období zhoršil objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost. Tato klesající tendence byla zjištěna i na základě dalších ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic. V témže období se zvýšil objem zásob.
(128)
Očekává se, že poté, co budou přijata příslušná opatření, dojde ke zvýšení dovozních cen a výrobní odvětví Unie tak přestane být pod finančními tlaky, které v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Výrobní odvětví Unie by tak mělo být schopno zvýšit své ceny natolik, aby se do nich promítly vyšší náklady, a postupně dosáhnout ziskovosti. Tento vývoj by měl mít rovněž příznivý dopad na objem výroby a prodeje. Pokud by tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že stav výrobního odvětví Unie by se dále zhoršoval. Vzhledem k tomu, že cenové tlaky, které vytváří dumpingový dovoz, neustanou a výrobní odvětví Unie bude nuceno k tomu, aby v Unii přistoupilo na nízké ceny, je velmi pravděpodobné, že objem prodeje a podíl na trhu se bude dále zmenšovat. V rámci takového scénáře bude mít výrobní odvětví Unie i nadále výrazné ztráty. Nelze vyloučit, že v důsledku klesajícího objemu prodeje a výroby a vysokým ztrátám bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Unie by se tím zároveň stala závislou na dovozu ze třetích zemí.
(129)
V této fázi byl proto učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců a obchodních společností
(130)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Tři dovozci, kteří nebyli ve spojení, byli zařazeni do vzorku a obdrželi dotazník, na který odpověděl pouze jeden. V této společnosti proběhla prověrka na místě.
(131)
Dovoz glutamátu sodného z Indonésie představoval méně než 15 % obratu dovozce. Komise dospěla k názoru, že i když činnost této společnosti spojená s dovozem glutamátu sodného může být uvalením cla nepříznivě ovlivněna, celkově bude i nadále zisková.
(132)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům na unijním trhu i mimo něj. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, vedle toho ale i od dovozců glutamátu sodného z Indonésie a jiných třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Na základě toho lze soudit, že dopady antidumpingových opatření na její situaci by byly zanedbatelné.
6.4. Zájem uživatelů
(133)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(134)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
Odvětví produkce potravin a nápojů
(135)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(136)
Dvě spolupracující společnosti kupovaly glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie a z Indonésie dovážely jen velmi malé nebo nulové množství této látky. V případě těchto dvou společností představovala činnost týkající se výrobků obsahujících glutamát sodný přibližně jednu třetinu jejich celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období šetření byly tyto společnosti ziskové. S ohledem na tato zjištění je pravděpodobné, že navržená opatření proti Indonésii budou mít na tyto společnosti omezený dopad.
(137)
Ostatní dvě společnosti nakupovaly velké množství glutamátu sodného z Indonésie, ale jejich činnost v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s jejich celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období šetření ziskové. Je proto nepravděpodobné, že by na tyto společnosti mělo nějaké opatření proti glutamátu sodnému z Indonésie významný dopad.
Nepotravinářské odvětví
(138)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období šetření nakupovala tato společnost glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, dovážela ho však také z Indonésie a v menší míře z Koreje. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(139)
Na základě těchto skutečností bylo možné usuzovat, že jakkoli nelze vyloučit, že zavedení opatření proti Indonésii by na tuto společnost mohlo mít nepříznivé účinky, tak vzhledem k dostupnosti jiných zdrojů dodávek a skutečnosti, že činnost, při níž používá glutamát sodný, je zisková, by byl možný dopad těchto opatření na tuto společnost omezený.
(140)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (10), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množstvím právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na unijním trhu. Indonéský dovoz by tak měl i nadále zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(142)
Ze zjištění tohoto šetření každopádně vyplývá, že i kdyby měla být veškerá poptávka uvedené společnosti po glutamátu sodném saturována dovozem z Indonésie, činnost této společnosti, při níž glutamát sodný používá, by byla i nadále zisková. V nejhorším scénáři se přitom nepočítá s možností, že celní náklady by mohly být přinejmenším zčásti přeneseny na konečné odběratele.
6.5. Zájem dodavatelů
(143)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Nepřijetí opatření by tudíž nemělo na situaci těchto dodavatelů žádný vliv.
6.6. Jiné argumenty
(144)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie má na unijním trhu dominantní postavení, a tvrdilo, že budou-li na indonéský dovoz uplatněna antidumpingová opatření, posílí se tím jeho postavení, což podle nich není v zájmu Unie.
(145)
Šetření jasně prokázalo, že uvedený jediný unijní výrobce není schopen udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(146)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že k indonéskému dovozu není jiná alternativa, protože ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou příliš vysoké.
(147)
Je třeba připomenout, že ve FR2010/2011 měl dovoz z jiných třetích zemí na trhu významný podíl. Také dovoz ze třetích zemí byl pod cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu z Indonésie a utrpěl významné ztráty, co se týče objemu prodeje i podílu na trhu, ve prospěch indonéského dovozu. Uvalení cla na dovoz glutamátu sodného z Indonésie by mělo umožnit jiným třetím zemím, jako je Brazílie, Korea a Vietnam, aby svůj ztracený podíl na unijním trhu znovu získaly. Z hlediska cen by účelem antidumpingových opatření mělo být to, aby v Unii byly nastoleny rovné podmínky hospodářské soutěže, které by umožňovaly dovážet do Unie zboží za spravedlivé ceny. Z šetření vyplynulo, že uvalení cel by nemělo mít významný dopad na situaci navazujícího výrobního odvětví. Tvrzení, že neexistují alternativní zdroje dodávek, bylo proto odmítnuto.
6.7. Závěry týkající se zájmu Unie
(148)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by opravňovaly k vyvození závěru, že uvalení prozatímních opatření na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie není v této fázi šetření v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(150)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(151)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Jelikož Komise zjistila, že účinek dumpingového dovozu nastal až ve třetím roce posuzovaného období, bylo ziskové rozpětí stanoveno odkazem na první dva roky posuzovaného období, kdy k dumpingovému dovozu nedocházelo. Komise považovala za správné použít vážené průměrné tiskové rozpětí, jak bylo stanoveno v 89. bodě odůvodnění. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na 5 % až 15 %. Přesnější hodnotu ziskového rozpětí nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti. Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které toto výrobní odvětví Unie vykazovalo během období šetření, přidala ziskové rozpětí vypočítané výše uvedeným způsobem. Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, která mu nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Rozpětí újmy vypočítaná s použitím 5 % a 15 % zisku jsou uvedena v tabulce č. 154. bodě odůvodnění.
(152)
Jak bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný dovážený do Unie a glutamát sodný vyráběný výrobním odvětvím Unie a jím prodávaný na trhu Unie mohou mít odlišný stupeň čistoty, a že by proto měla být provedena odpovídající úprava. Z důvodů uvedených ve stejném bodě odůvodnění nebyla oprávněna žádná úprava a toto tvrzení muselo být zamítnuto.
7.2. Prozatímní opatření
(153)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(154)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
(v %)
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonésie
PT. Miwon Indonésie
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(156)
Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti.
(157)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze. Na zboží, které bude dovezeno bez této faktury, bude uvaleno antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(158)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti se nebude vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
159)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
160)
Zjištění týkající se uvalení cel, která byla v souvislosti s tímto nařízením učiněna, jsou prozatímní a pro účely případných konečných zjištění je bude možná nutné přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Indonésie.
2) Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
B961
PT. Miwon Indonésie
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3) Jednotlivé celní sazby pro konkrétní společnosti uvedené v odstavci 2 lze použít pod podmínkou, že celním orgánům členských států bude předložena platná obchodní faktura, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze I. Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
4) Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
2) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2014.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 904/2014 VAN DE COMMISSIE
van 20 augustus 2014
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op mononatriumglutamaat van oorsprong uit Indonesië
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1), en met name artikel 7,
In overleg met de lidstaten,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Opening van een onderzoek
(1)
Op 29 november 2013 heeft de Europese Commissie („de Commissie”) een antidumpingonderzoek geopend met betrekking tot invoer in de Unie van mononatriumglutamaat van oorsprong uit Indonesië („het betrokken land”). Zij heeft daartoe een bericht van opening gepubliceerd in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) (het „bericht van opening”).
(2)
Op dezelfde datum heeft de Commissie, door middel van een bericht (3) in het Publicatieblad van de Europese Unie, de opening aangekondigd van een nieuw onderzoek op grond van artikel 11, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 („de basisverordening”) bij het vervallen van definitieve antidumpingmaatregelen die van kracht zijn op de invoer van mononatriumglutamaat van oorsprong uit de Volksrepubliek China („VRC”).
(3)
De Commissie heeft het onderzoek geopend naar aanleiding van een klacht die op 16 oktober 2013 werd ingediend door Ajinomoto Foods Europe SAS („de klager”), de enige producent in de Unie van mononatriumglutamaat, die aldus 100 % van de totale productie in de Unie van mononatriumglutamaat vertegenwoordigt. Het bij de klacht gevoegde voorlopige bewijsmateriaal betreffende dumping en de daaruit voortvloeiende aanmerkelijke schade werd toereikend geacht om het onderzoek te openen.
1.2. Belanghebbenden
(4)
In het bericht van opening werden alle belanghebbenden uitgenodigd om met de Commissie contact op te nemen om aan het onderzoek mee te werken. Daarnaast heeft de Commissie de klager, de haar bekende producenten-exporteurs en de Indonesische autoriteiten, de haar bekende importeurs, leveranciers, gebruikers en handelaren officieel in kennis gesteld van de opening van het onderzoek en hen uitgenodigd mee te werken.
(5)
De belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld hun opmerkingen over de opening van het onderzoek kenbaar te maken en een hoorzitting met de Commissie en/of de raadadviseur-auditeur voor directoraat-generaal („DG”) Handel te verzoeken.
(6)
De belanghebbenden werden daarnaast in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van opening vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord. Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hadden verzocht, werden gehoord.
a) Steekproeven
(7)
Gezien het grote aantal bij het onderzoek betrokken producenten-exporteurs in het betrokken land en niet-verbonden importeurs in de Unie en teneinde het onderzoek binnen de wettelijk voorgeschreven termijnen af te ronden, kondigde de Commissie in het bericht van opening aan dat zij besloten had het aantal producenten-exporteurs en niet-verbonden importeurs dat zou worden onderzocht tot een redelijk aantal te beperken door middel van samenstelling van een steekproef in overstemming met artikel 17 van de basisverordening.
1. Steekproef van niet-verbonden importeurs
(8)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, werden alle niet-verbonden importeurs verzocht zich bij de Commissie kenbaar te maken en de in het bericht van opening vermelde informatie te verstrekken.
(9)
Veertien niet-verbonden importeurs leverden de gevraagde informatie en stemden ermee in om in de steekproef te worden opgenomen. Overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening heeft de Commissie drie bedrijven geselecteerd op basis van de grootste omvang van de invoer in de Unie en hun geografische locatie in de Unie. Overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening werd met alle bekende importeurs overleg gepleegd over de samenstelling van de steekproef. Er werden geen opmerkingen ontvangen.
(10)
Vervolgens werkte slechts één van de drie in de steekproef opgenomen bedrijven mee door een vragenlijst te beantwoorden.
2. Steekproef van producenten-exporteurs in Indonesië
(11)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, werden alle producenten-exporteurs in Indonesië verzocht zich bij de Commissie kenbaar te maken en de in het bericht van opening vermelde informatie te verstrekken.
(12)
In totaal leverden vier producenten-exporteurs uit het betrokken land de verzochte informatie en stemden ermee in te worden opgenomen in de steekproef. De Commissie besloot dat een steekproef niet noodzakelijk was, gezien het lage aantal producenten-exporteurs.
b) Antwoorden op de vragenlijst en medewerking
(13)
De Commissie heeft vragenlijsten gestuurd naar de enige producent in de Unie, de vier in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs, de drie in de steekproef opgenomen niet-verbonden importeurs en drieëndertig bekende gebruikers in de Unie.
(14)
Antwoorden op de vragenlijsten werden ontvangen van de enige producent in de Unie, van één van de drie in de steekproef opgenomen niet-verbonden importeurs, van één handelaar, van drie van de vier bekende producenten-exporteurs en van vijf gebruikers.
(15)
Het onderzoek heeft uitgewezen dat de niet-medewerkende in de steekproef opgenomen producent-exporteur verbonden was met een andere in de steekproef opgenomen producent-exporteur die meewerkte door een vragenlijst te beantwoorden.
(16)
De in overweging 15 vermelde medewerkende producent-exporteur argumenteerde dat hij niet kon worden beschouwd als verbonden te zijn met de niet-medewerkende producent-exporteur omdat geen van de bedrijven invloed had op de besluitneming van de andere. Bovendien argumenteerde de medewerkende producent-exporteur dat hij de niet-medewerkende producent-exporteur niet kon dwingen de vragenlijst te beantwoorden. Uit het onderzoek bleek dat beide bedrijven eigendom waren van dezelfde aandeelhouders. Derhalve worden ze beschouwd als verbonden ondernemingen in de zin van artikel 143, lid 1, onder d), van Verordening (EEG) nr. 2454/93 van de Commissie betreffende de uitvoering van het communautair douanewetboek („douanewetboek”) (4).
(17)
Een derde medewerkende producent-exporteur argumenteerde dat er een andere producent van het betrokken product in Indonesië was die onderdeel uitmaakte van de in overweging 16 vermelde groep, maar die zich niet kenbaar had gemaakt. Hoewel een dergelijke producent inderdaad bestaat, heeft het onderzoek op basis van Eurostat-gegevens en andere beschikbare bronnen geen bewijs gevonden van uitvoer naar de Unie door deze producent tijdens de beoordelingsperiode. Derhalve werd dit bedrijf niet verzocht zich kenbaar te maken of de informatie te leveren waarnaar in de voor producenten-exporteurs bedoelde vragenlijsten werd gevraagd. Bovendien werd, zoals beschreven in overweging 48, voor alle producenten in het betrokken land die niet meewerkten een residueel recht vastgesteld. Het residueel recht is gebaseerd op artikel 18 van de basisverordening en is van toepassing op „alle andere bedrijven”.
c) Controlebezoeken
(18)
De Commissie heeft alle gegevens die zij nodig achtte voor de voorlopige vaststelling van dumping, de daaruit voortvloeiende schade en de belangen van de Unie, verzameld en gecontroleerd.
(19)
Krachtens artikel 16 van de basisverordening werden drie controlebezoeken ter plaatse verricht bij de volgende ondernemingen:
Producenten in de Unie
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Frankrijk
Importeurs
-
Falken Trade, Olsztyn, Polen
Gebruikers
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nederland
-
Unilever, Rotterdam, Nederland
Producenten-exporteurs in Indonesië
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonesië
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonesië
Verbonden importeurs in de Unie
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Duitsland
-
Daesang Europe bv Amstelveen, Nederland
Verbonden handelaar in Hongkong
-
CJ China Limited, Hongkong
1.3. Onderzoektijdvak en beoordelingsperiode
(20)
Het onderzoek naar de dumping en schade had betrekking op de periode van 1 oktober 2012 tot en met 30 september 2013 („het onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die van belang zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 april 2010 tot het einde van het onderzoektijdvak („de beoordelingsperiode”) (5).
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(21)
Het betrokken product is mononatriumglutamaat („MNG”) van oorsprong uit Indonesië, momenteel ingedeeld onder GN-code ex 2922 42 00 („het betrokken product”). MNG is een levensmiddelenadditief dat hoofdzakelijk wordt gebruikt als smaakversterker in soepen, bouillons, vis- en vleesgerechten, specerijenmengsels en kant-en-klaarmaaltijden. Het wordt geproduceerd in de vorm van witte, geurloze kristallen van verschillende formaten. MNG wordt ook gebruikt in de chemische industrie voor non-foodtoepassingen zoals detergentia.
(22)
Het wordt voornamelijk geproduceerd door middel van fermentatie van verschillende suikerbronnen (maïszetmeel, tapiocazetmeel, suikerstroop, suikerrietmelasse, en suikerbietenmelasse).
2.2. Soortgelijk product
(23)
Het onderzoek toonde aan dat het betrokken product, het product dat in Indonesië wordt geproduceerd en aldaar op de binnenlandse markt wordt verkocht, en het product dat door de bedrijfstak van de Unie wordt geproduceerd en in de Unie wordt verkocht, dezelfde fysische, chemische en technische basiseigenschappen bezitten en voor dezelfde doeleinden worden gebruikt.
(24)
Een van de belanghebbenden argumenteerde dat er een belangrijk verschil in kwaliteit bestond tussen het in Indonesië geproduceerde MNG en het in de Unie geproduceerde MNG. Er werd gesteld dat door dit verschil in kwaliteit het MNG dat door de bedrijfstak van de Unie wordt geproduceerd en op de markt van de Unie wordt verkocht en het uit Indonesië ingevoerde MNG niet verwisselbaar waren en derhalve niet als soortgelijk product beschouwd kunnen worden. Dit argument bleef ongefundeerd en was in strijd met de bevindingen van het onderzoek, waaruit bleek dat er geen sprake was van een verschil in de kwaliteit tussen het in Indonesië geproduceerde MNG en het in de Unie geproduceerde MNG. In feite kochten verschillende gebruikers MNG van zowel de bedrijfstak van de Unie en van Indonesië en gebruikten het in dezelfde of soortgelijke toepassingen. Dit argument werd derhalve afgewezen.
(25)
Op basis van het bovenstaande worden het betrokken product, het product dat op de binnenlandse markt van Indonesië wordt geproduceerd en verkocht, en het product dat door de bedrijfstak van de Unie wordt geproduceerd en verkocht in de Unie in deze fase beschouwd als soortgelijke producten in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
3. DUMPING
3.1. Normale waarde
(26)
De Commissie heeft eerst onderzocht of de totale omvang van de binnenlandse verkoop van iedere medewerkende producent-exporteur representatief was, in overeenstemming met artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop wordt als representatief beschouwd indien de totale omvang van de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt per producent-exporteur ten minste 5 % vertegenwoordigt van de totale omvang van de uitvoer van het betrokken product naar de Unie tijdens het onderzoektijdvak. Op basis hiervan was de totale verkoop door elke medewerkende producent-exporteur van het soortgelijke product op de binnenlandse markt representatief.
(27)
Vervolgens is de Commissie nagegaan welke productsoorten die op de binnenlandse markt waren verkocht, identiek waren aan of rechtstreeks vergelijkbaar waren met de naar de Unie uitgevoerde soorten.
(28)
Vervolgens heeft de Commissie onderzocht of de binnenlandse verkoop door iedere medewerkende producent-exporteur op zijn binnenlandse markt voor elke productsoort die identiek of vergelijkbaar is met een productsoort die wordt uitgevoerd naar de Unie overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening representatief was. De binnenlandse verkoop van een productsoort is representatief indien de totale omvang van de binnenlandse verkoop van die productsoort aan onafhankelijke afnemers in het onderzoektijdvak ten minste 5 % bedraagt van de totale omvang van de uitvoer naar de Unie van de identieke of vergelijkbare productsoort. De Commissie heeft vastgesteld dat de medewerkende producenten-exporteurs in Indonesië representatieve hoeveelheden van de productsoort op de Indonesische markt verkochten vergeleken met het betrokken product dat door dezelfde producenten naar de Unie werd uitgevoerd.
(29)
De Commissie heeft vervolgens onderzocht of de binnenlandse verkoop door elke producent-exporteur kon worden geacht te hebben plaatsgevonden in het kader van normale handelstransacties als bedoeld in artikel 2, lid 4, van de basisverordening. Hiertoe werd voor elke productsoort het aandeel van de winstgevende verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt tijdens het onderzoektijdvak vastgesteld.
(30)
De normale waarde wordt gebaseerd op de daadwerkelijke binnenlandse prijs per productsoort, ongeacht of die verkoop winstgevend is, indien:
1.
de omvang van de verkoop van de productsoort tegen nettoverkoopprijzen die gelijk zijn aan of hoger zijn dan de berekende productiekosten, meer dan 80 % van de totale omvang van de verkoop van deze productsoort vertegenwoordigde, en
2.
de gewogen gemiddelde verkoopprijs van die productsoort gelijk was aan of hoger was dan de productiekosten per eenheid.
(31)
In dit geval was de binnenlandse verkoop van alle producenten-exporteurs winstgevend en was de gewogen gemiddelde verkoopprijs hoger dan de productiekosten van alle productsoorten. Voor alle medewerkende producenten-exporteurs werd de normale waarde berekend als een gewogen gemiddelde van de prijzen van alle binnenlandse verkoop tijdens het onderzoektijdvak.
3.2. Uitvoerprijs
(32)
De medewerkende producenten-exporteurs voerden uit naar de Unie, hetzij rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers, hetzij via verbonden ondernemingen in en buiten de Unie.
(33)
In de gevallen waarin de producenten-exporteurs het betrokken product naar onafhankelijke afnemers in de Unie uitvoerden, werd de uitvoerprijs vastgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening, d.w.z. aan de hand van de werkelijk betaalde of te betalen uitvoerprijs.
(34)
In de gevallen waarin de producenten-exporteurs het betrokken product via verbonden ondernemingen naar de Unie uitvoerden, werd de uitvoerprijs vastgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening, d.w.z. aan de hand van de prijs waartegen het ingevoerde product eerst werd doorverkocht aan de onafhankelijke afnemers in de Unie. In dit geval werden correcties uitgevoerd voor de winst (zie overweging 35) en voor alle vermelde kosten tussen de invoer en de doorverkoop, met inbegrip van verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten („VAA-kosten”).
(35)
Met betrekking hiertoe kon de winstmarge van de verbonden ondernemingen niet worden gebruikt omdat deze als onbetrouwbaar werd beschouwd. Eén niet-verbonden importeur verleende wel zijn medewerking, maar zijn winstgevendheid was vertrouwelijke informatie en kon niet aan andere derden worden bekendgemaakt. Derhalve, en bij gebrek aan andere informatie, werd een winstmarge van 5 % gebruikt voor de vaststelling van de uitvoerprijs. Deze marge werd als redelijk beschouwd, aangezien deze ook werd gebruikt in een eerdere procedure betreffende een ander chemisch product vervaardigd door een vergelijkbare industrie (6).
(36)
De twee medewerkende producenten-exporteurs argumenteerden dat de prijs bij uitvoer naar hun eerste verbonden afnemers een marktconforme prijs was en dat de vaststelling van de uitvoerprijs derhalve moest worden gebaseerd op de verkoopprijs tussen de producent-exporteur in Indonesië en de eerste verbonden afnemer, in plaats van op een door berekening vastgestelde uitvoerprijs. Zij stelden dat hun verkoopprijs voor de eerste verbonden afnemers op hetzelfde niveau lag als de prijs voor niet-verbonden afnemers in de Unie.
(37)
Het onderzoek wees uit dat ondanks de gelijke prijsniveaus, de verrekenprijzen tussen de verbonden ondernemingen niet op een dusdanig niveau lagen dat de verbonden importeurs in staat stelde om in de Unie een redelijke winst te maken. Daarnaast kan niet worden uitgesloten dat tussen de verbonden ondernemingen bepaalde kosten werden gemaakt en dat kruiscompensatie via andere producten plaatsvond. Op basis hiervan werd geconcludeerd dat de interne verrekenprijzen, vergeleken met de verkoop aan onafhankelijke afnemers, de juiste marktwaarde van het betrokken product niet weergaven.
(38)
Op basis hiervan kan de verrekenprijs tussen de verbonden ondernemingen niet worden beschouwd als een marktconforme prijs en werden de respectievelijke argumenten afgewezen. De uitvoerprijzen van beide producenten-exporteurs via verbonden partijen werden derhalve berekend in overeenstemming met artikel 2, lid 9, van de basisverordening zoals hierboven beschreven in de overwegingen 34 en 35.
3.3. Vergelijking
(39)
De normale waarde en de uitvoerprijs van de medewerkende producenten-exporteurs werden vergeleken in het stadium af fabriek.
(40)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed waren op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen.
(41)
Er werden aldus correcties aangebracht voor invoerheffingen, rabatten, vervoer, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten, verpakking, krediet, bankkosten en commissies in alle gevallen waarin deze aantoonbaar van invloed waren op de vergelijkbaarheid van de prijzen.
(42)
Eén van de producenten-exporteurs voerde MNG uit via een verbonden handelsmaatschappij buiten de Unie die het product doorverkocht aan een verbonden importeur in de Unie die het product weer doorverkocht aan niet-verbonden afnemers in de Unie. Voor deze verkoop werd een correctie aangebracht voor de handelsmarge van de handelaar buiten de Unie in overeenstemming met artikel 2, lid 10, onder i), van de basisverordening.
(43)
Eén producent-exporteur eiste een correctie van de normale waarde voor aanmoedigingen en promotionele kosten in overeenstemming met artikel 2, lid 10, onder k), van de basisverordening. Het onderzoek stelde echter vast dat deze kosten niet rechtstreeks verbonden waren met individuele binnenlandse verkooptransacties en er kon derhalve niet worden aangetoond dat de prijsvergelijking door deze kosten was beïnvloed. Dit argument werd dan ook afgewezen.
(44)
Twee producenten-exporteurs eisten een correctie van de normale waarde voor de vrachtkosten in overeenstemming met artikel 2, lid 10, onder e), van de basisverordening. De binnenlandse vrachtkosten werden berekend inclusief kosten voor de verplaatsing van de goederen van de fabriek naar het magazijn. Deze kosten werden echter beschouwd als interne logistieke kosten en kwamen derhalve niet in aanmerking voor een correctie van de normale waarde in overeenstemming met artikel 2, lid 10, onder e), van de basisverordening.
(45)
Eén belanghebbende argumenteerde dat in de Unie verkochte MNG als levensmiddelenadditief moet voldoen aan bepaalde drempelwaarden voor zuiverheid (≥ 99 %) zoals vastgesteld bij Richtlijn 2008/84/EG (7) van de Commissie. Deze belanghebbende argumenteerde dat hoewel het MNG dat naar de Unie wordt uitgevoerd aan deze eisen moet voldoen, dergelijke eisen niet van toepassing waren op het op de binnenlandse markt in Indonesië verkochte product. Derhalve kan een correctie van de normale waarde voor verschillen in fysieke en chemische eigenschappen in overeenstemming met artikel 2, lid 10, onder a), van de basisverordening, mogelijk gerechtvaardigd zijn.
(46)
De betrokken belanghebbende heeft haar argument echter niet gekwantificeerd omdat zij geen redelijke schatting van de marktwaarde van een dergelijk verschil heeft geleverd in overeenstemming met artikel 2, lid 10, onder a), van de basisverordening. Bovendien kon de Commissie in de vergelijking rekening houden met eventuele verschillen met betrekking tot zuiverheid in de definitie van productsoorten. Derhalve werd er een vergelijking uitgevoerd tussen enerzijds productsoorten met dezelfde of soortgelijke zuiverheidsgraad als die welke naar de markt van de Unie worden uitgevoerd en anderzijds die welke op de binnenlandse markt Indonesië worden verkocht. Bijgevolg waren correcties niet gerechtvaardigd en moest dit argument worden afgewezen.
3.4. Dumpingmarge
(47)
Voor de twee medewerkende producenten-exporteurs heeft de Commissie de gewogen gemiddelde normale waarde van elke soort van het soortgelijke product vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van de overeenkomstige soort van het betrokken product, zoals bepaald in artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening.
(48)
Wat alle andere producenten-exporteurs in Indonesië betreft, werd de dumpingmarge vastgesteld op basis van de beschikbare gegevens overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening. Opgemerkt zij dat één bekende producent-exporteur opzettelijk niet meewerkte aan het onderzoek zoals vermeld in overweging 15. Daarom werd de mate van medewerking als laag beschouwd. In overeenstemming met artikel 18, lid 6, heeft de Commissie besloten de residuele dumpingmarge vast te stellen aan de hand van het niveau van de hoogste dumpingmarge die verband houdt met een representatief uitvoervolume van één van de volledig medewerkende en geverifieerde producenten-exporteurs. Daarbij werd ook rekening gehouden met de dumpingmarge, op basis van gewogen gemiddelden, vastgesteld voor de medewerkende producent-exporteur die verbonden was met een niet-medewerkende producent-exporteur.
(49)
Op grond hiervan zijn de voorlopige dumpingmarges, uitgedrukt in een percentage van de kosten, verzekering, vrachtkosten (cif-prijs) grens Unie, vóór inklaring, als volgt:
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge (%)
PT. Cheil Jedang Indonesië
7,0
PT. Miwon Indonesië
13,3
Alle andere ondernemingen
28,4
4. SCHADE
4.1. Definitie van de bedrijfstak van de Unie en de productie in de Unie
(50)
Het soortgelijke product werd tijdens het onderzoektijdvak door één producent van de Unie vervaardigd. Deze vormt de „bedrijfstak van de Unie” in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening.
(51)
Daar de bedrijfstak van de Unie uit slechts één producent bestaat, moesten alle cijfers betreffende gevoelige gegevens met het oog op de vertrouwelijkheid in geïndexeerde vorm of als orde van grootte worden gepresenteerd.
4.2. Verbruik in de Unie
(52)
De Commissie heeft het verbruik in de Unie vastgesteld door het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie toe te voegen aan de invoer uit Indonesië en andere derde landen, op basis van Eurostat en antwoorden op de vragenlijst.
(53)
Er werd geargumenteerd dat de medewerkende producent in de Unie moet worden uitgesloten van de bedrijfstak van de Unie omdat deze was verbonden met een niet-medewerkende producent-exporteur in Indonesië, en dat het onderzoek moet worden beëindigd. Echter, in dit geval is er geen noodzaak om de medewerkende producent in de Unie van de bedrijfstak van de Unie uit te sluiten, ondanks de relatie met de niet-meewerkende producent-exporteur in Indonesië, omdat deze enige producent in de Unie volledige medewerking met de Commissie tijdens het onderzoek bood en onderworpen was aan een volledige controle. Bovendien had het gebrek aan medewerking van de Indonesische producent-exporteur geen enkele invloed op de betrouwbaarheid van de verzamelde gegevens van de producent in de Unie. Het argument moet derhalve worden afgewezen.
(54)
Het verbruik in de Unie ontwikkelde zich als volgt:
Tabel 1
Verbruik in de Unie voor MNG (ton)
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Index (BJ 2010/BJ 2011 = 100)
100
87
93
98
Bron: antwoorden op de vragenlijst en Eurostat
(55)
Het verbruik in de Unie is tussen BJ (boekjaar) 2010/2011 en BJ 2011/2012 gedaald, en in BJ 2012/2013 en tijdens het onderzoektijdvak opnieuw licht gestegen. Het verbruik is tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 2 % gedaald. De daling van het verbruik tussen BJ 2010/2011 en BJ 2011/2012 is voornamelijk toe te schrijven aan een daling van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie als gevolg van een daling van de productie in dezelfde periode (zie overweging 68). De invoer bleef in beide jaren op een vergelijkbaar niveau. De stijging van het verbruik in BJ 2012/2013 is bijna uitsluitend toe te schrijven aan een toename van de invoer, aangezien de verkoop van de bedrijfstak van de Unie min of meer op hetzelfde niveau bleef. Ten slotte nam het invoervolume tijdens het onderzoektijdvak aanzienlijk toe, met name uit Indonesië, terwijl de verkoop van de bedrijfstak van de Unie opnieuw daalde (zie overweging 57).
4.3. Invoer uit het betrokken land
4.3.1. Omvang en marktaandeel van de invoer uit het betrokken land
(56)
De Commissie heeft de omvang van de invoer op basis van Eurostat en antwoorden op de vragenlijst vastgesteld. Het marktaandeel van de invoer werd vastgesteld op basis van het verbruik in de Unie zoals vastgesteld in overweging 52.
(57)
De invoer in de Unie vanuit het betrokken land heeft zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 2
Invoervolume (ton)
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Omvang van de invoer uit Indonesië (ton)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Marktaandeel index
100
126
227
287
Bron: antwoorden op de vragenlijst en Eurostat
(58)
De omvang van de invoer uit Indonesië is tijdens de beoordelingsperiode bijna verdrievoudigd. De invoer steeg voortdurend en aanmerkelijk met 182 % van 8 638 ton in BJ 2010/2011 tot 24 385 ton in het onderzoektijdvak.
(59)
Het overeenkomstige marktaandeel is tijdens de beoordelingsperiode bijna verdrievoudigd. Het steeg met 187 % ondanks de algemene daling van het verbruik (- 2 %).
4.3.2. De prijs van de invoer uit het betrokken land en prijsonderbieding
(60)
De Commissie heeft de prijs van de invoer vastgesteld op basis van Eurostat en antwoorden op de vragenlijst.
(61)
De gemiddelde prijs van de invoer in de Unie vanuit Indonesië ontwikkelde zich als volgt:
Tabel 3
Invoerprijzen (EUR/ton)
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Indonesië
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Bron: antwoorden op de vragenlijst en Eurostat
(62)
De gemiddelde invoerprijs van MNG uit Indonesië is tussen BJ 2010/2011 en BJ 2011/2012 licht gestegen, alvorens in BJ 2012/2013, en in het onderzoektijdvak zelfs nog verder, te dalen. De gemiddelde invoerprijs van MNG uit Indonesië is tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 6 % gedaald.
(63)
De Commissie stelde de prijsonderbieding tijdens het onderzoektijdvak vast aan de hand van een vergelijking van:
-
de gewogen gemiddelde verkoopprijs per productsoort van de bedrijfstak van de Unie aan onafhankelijke afnemers op de markt van de Unie, gecorrigeerd tot het niveau af fabriek, en
-
de overeenkomstige gewogen gemiddelde prijs per productsoort van de invoer van de medewerkende Indonesische producenten aan de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie, op cif-basis, met de nodige correcties voor douanerechten en kosten na invoer.
(64)
Zoals vermeld in overweging 46 argumenteerde één producent-exporteur dat het in de Unie als levensmiddelenadditief verkochte MNG aan bepaalde door de wetgeving van de Unie vereiste zuiverheidsdrempels moet voldoen. Deze producent-exporteur argumenteerde dat dergelijke eisen niet van toepassing waren op uit Indonesië ingevoerde en in de non-foodsector gebruikte producten en dat daarom een correctie voor chemische of fysische eigenschappen kan worden gerechtvaardigd indien vergeleken met het op de markt van de Unie verkochte product. De betrokken producent-exporteur heeft dit argument echter niet gekwantificeerd. Bovendien kon de Commissie in de vergelijking rekening houden met eventuele verschillen met betrekking tot zuiverheid in de definitie van productsoorten. Derhalve werd er een vergelijking uitgevoerd met enerzijds productsoorten met dezelfde of soortgelijke zuiverheidsgraad van die welke naar de markt van de Unie worden uitgevoerd en anderzijds die welke door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie worden verkocht. Bijgevolg waren correcties niet gerechtvaardigd en moest dit argument worden afgewezen.
(65)
Eén belanghebbende argumenteerde dat bij de berekening van de prijsonderbieding voor de invoer uit Indonesië met het effect van wisselkoersschommelingen rekening moest worden gehouden. Het waarschijnlijke effect van de invoer met dumping op de prijzen van de bedrijfstak van de Unie wordt inderdaad vooral onderzocht door onder andere na te gaan of er sprake is van prijsonderbieding. In het onderhavige geval werden de prijzen van de met dumping uitgevoerde producten vergeleken met de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie. De uitvoerprijzen gebruikt voor de schadeberekeningen werden echter omgezet in euro, om tot een vergelijkbare basis te komen. Bijgevolg heeft het gebruik van wisselkoersen in dit geval tot doel de prijsverschillen op een vergelijkbare basis vast te stellen. Derhalve werd dit argument afgewezen.
(66)
De prijzen werden vergeleken per productsoort voor transacties in hetzelfde handelsstadium, zo nodig na correctie. Het resultaat van de vergelijking werd uitgedrukt als een percentage van de omzet van de bedrijfstak van de Unie tijdens het onderzoektijdvak. Daaruit bleek een gewogen gemiddelde prijsonderbiedingsmarge door de invoer uit Indonesië op de markt van de Unie tussen 0 % en 5 %.
4.4. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
4.4.1. Algemene opmerkingen
(67)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Unie een beoordeling van alle economische factoren die tijdens de beoordelingsperiode van invloed waren op de situatie van de bedrijfstak van de Unie.
4.4.2. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(68)
De totale productie in de Unie, de productiecapaciteit en de bezettingsgraad ontwikkelden zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 4
Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Productievolume
Index
100
95
107
91
Productiecapaciteit index
100
100
100
100
Bezettingsgraad
Index
100
95
107
91
Bron: antwoorden op de vragenlijst
(69)
De productie schommelde tijdens de beoordelingsperiode. Hoewel de productie daalde tussen BJ 2010/2011 en BJ 2011/2012, steeg deze tussen BJ 2011/2012 en BJ 2012/2013, en werd tijdens het onderzoektijdvak het laagste niveau bereikt. Uit het onderzoek bleek dat de schommelingen voornamelijk veroorzaakt werden door de onderhoudsstops bij de bedrijfstak van de Unie om de 15 maanden en door de slechte weersomstandigheden tijdens de winter van 2010/2011, waardoor de levering van één van de belangrijkste grondstoffen (ammoniak) werd verstoord. Tijdens het onderzoektijdvak werd de onderhoudsstop verlengd in een poging de hoge voorraden te verlagen. Tijdens de beoordelingsperiode is het productievolume in totaal met 9 % gedaald.
(70)
De productiecapaciteit bleef over het algemeen stabiel tijdens de beoordelingsperiode.
(71)
De bezettingsgraad ontwikkelde zich, als gevolg van de daling van het productievolume en de stabiele productiecapaciteit, in overeenstemming met het productievolume, d.w.z. eerst een daling in BJ 2011/2012, vervolgens een stijging in BJ 2012/13 en weer een daling in het onderzoektijdvak. In overeenstemming met de daling van het productievolume liep de bezettingsgraad tijdens de beoordelingsperiode in totaal terug met 9 %.
4.4.3. Omvang van de verkoop en marktaandeel
(72)
De omvang van de verkoop en het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 5
Omvang van de verkoop en marktaandeel
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Omvang van de verkoop op de markt van de Unie
Index
100
84
85
83
Marktaandeel
Index
100
96
91
85
Bron: antwoorden op vragenlijst, Eurostat
(73)
De omvang van de verkoop van MNG door de bedrijfstak van de Unie daalde tijdens de beoordelingsperiode met 17 %. De omvang van de verkoop daalde voornamelijk tussen BJ 2010/2011 en BJ 2011/2012, en is in de volgende jaren relatief stabiel gebleven. De daling van de omvang van de verkoop, samen met de parallelle daling van het verbruik en de toename van de invoer uit Indonesië, heeft geleid tot een daling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie van in totaal ongeveer 15 % tijdens de beoordelingsperiode. Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie is tussen BJ 2010/2011 en BJ 2011/2012 met 4 % gedaald, wat samenviel met een stijging van het marktaandeel van de invoer uit Indonesië in dezelfde periode. Tussen BJ 2012/2013 en het eind van het onderzoektijdvak bleef het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie gestaag dalen, terwijl de omvang van de invoer en het marktaandeel van Indonesië sterk toenam.
4.4.4. Groei
(74)
Hoewel het verbruik in de Unie tijdens de beoordelingsperiode met 2 % is gedaald, daalde de omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie met 17 %, hetgeen tot uiting kwam in een verlies van marktaandeel van 15 %.
4.4.5. Werkgelegenheid en productiviteit
(75)
De werkgelegenheid en de productiviteit lieten tijdens de beoordelingsperiode de volgende ontwikkeling zien:
Tabel 6
Werkgelegenheid en productiviteit
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Aantal werknemers
Index
100
103
107
108
Productiviteit (eenheden per werknemer)
Index
100
92
100
85
Bron: antwoorden op de vragenlijst
(76)
De werkgelegenheid in de bedrijfstak van de Unie nam voortdurend toe en is tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 8 % toegenomen. Deze stijging is voornamelijk het gevolg van de integratie van een voormalige gelieerde onderneming in 2011 en de uitbreiding van de onderhoudsafdeling van de bedrijfstak van de Unie.
(77)
De productiviteit daalde als gevolg van de combinatie van een toename van de werkgelegenheid en de daling van de productie zoals aangegeven in tabel 4 in overweging 68.
4.4.6. Hoogte van de dumpingmarge en herstel van eerdere dumping
(78)
Alle dumpingmarges liggen aanzienlijk boven de de-minimisdrempel. Gezien de omvang en de prijs van de invoer uit het betrokken land zijn de gevolgen van de hoogte van de werkelijke dumpingmarges voor de bedrijfstak van de Unie aanzienlijk.
(79)
De bedrijfstak van de Unie herstelde nog van de gevolgen van eerdere schade veroorzakende dumping door de invoer van hetzelfde product van oorsprong uit China. Deze maatregelen zijn momenteel onderworpen aan een parallel lopend onderzoek overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening, zoals vermeld in overweging 2.
4.4.7. Prijzen en factoren die prijzen beïnvloeden
(80)
De gemiddelde verkoopprijs van de producenten in de Unie aan niet-verbonden afnemers ontwikkelde zich tijdens de boordelingsperiode als volgt:
Tabel 7
Gemiddelde verkoopprijs
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Gemiddelde verkoopprijs per eenheid op de markt van de Unie (EUR/ton)
Index
100
107
101
97
Productiekosten per eenheid (EUR/ton)
Index
100
120
124
130
Bron: antwoorden op de vragenlijst
(81)
De gemiddelde verkoopprijs per eenheid van de bedrijfstak van de Unie aan niet-verbonden afnemers in de Unie daalde tijdens de beoordelingsperiode met 3 %. De prijs steeg eerst met 7 % tussen BJ 2010/2011 en BJ 2011/2012, maar daalde sindsdien voortdurend tot het eind van het onderzoektijdvak. De prijsstijging tussen BJ 2010/2011 en BJ 2011/2012 kan worden gezien als een gevolg van de stijging van de kosten in dezelfde periode, zij het dat de kostenstijging meer uitgesproken was dan de stijging van de prijs. Tegelijkertijd steeg de invoer uit Indonesië en oefende deze aanzienlijke prijsdruk uit op de bedrijfstak van de Unie. Als gevolg daarvan daalden de prijzen van de bedrijfstak van de Unie met 6 % tussen BJ 2011/2012 en BJ 2012/2013 en nog eens met 4 % tussen BJ 2012/2013 en het eind van het onderzoektijdvak.
(82)
De productiekosten per eenheid zijn tijdens de beoordelingsperiode met 30 % gestegen. Er was een voortdurende toename vanaf BJ 2011/2012, wat hoofdzakelijk het gevolg was van een stijging van de grondstoffen- en loonkosten. Zoals hierboven vermeld, kon deze kostenstijging niet worden opgevangen door een gelijkwaardige prijsstijging als gevolg van de prijsdruk van de invoer met dumping uit Indonesië.
4.4.8. Loonkosten
(83)
De gemiddelde loonkosten van de bedrijfstak van de Unie ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 8
Gemiddelde loonkosten per werknemer
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Gemiddelde loonkosten per werknemer (EUR)
Index
100
117
125
124
Bron: antwoorden op de vragenlijst
(84)
De gemiddelde loonkosten per werknemer stegen met 24 %. Dit kan voornamelijk worden verklaard door toenemende inspanningen van de bedrijfstak van de Unie om de prestaties van zijn werknemers en medewerkers te verbeteren en het productieproces te optimaliseren.
4.4.9. Voorraden
(85)
De voorraden van de producenten in de Unie ontwikkelden zich tijdens de boordelingsperiode als volgt:
Tabel 9
Voorraden
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Eindvoorraden
Index
100
82
164
143
Eindvoorraden uitgedrukt in percentage van de productie
Index
100
86
153
156
Bron: antwoorden op de vragenlijst
(86)
De eindvoorraden stegen tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 43 %. Van BJ 2010/2011 tot BJ 2011/2012 daalden de eindvoorraden na een afname van het productievolume en een toename van de omvang van de uitvoer. Van BJ 2011/2012 tot BJ 2012/2013 namen de voorraden toe als gevolg van een stijging van de productie terwijl de verkoop van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie nagenoeg stabiel bleef. Van BJ 2012/2013 tot het eind van het onderzoektijdvak namen de eindvoorraden opnieuw af, voornamelijk als gevolg van een besluit om de productie te verminderen in een poging om de hoge voorraden te doen afnemen.
(87)
De eindvoorraden als percentage van de productie namen tussen BJ 2010/2011 en BJ 2011/2012 af, maar hebben zich tussen BJ 2011/2012 en BJ 2012/2013 nagenoeg verdubbeld. Ze stegen verder tussen BJ 2012/2013 en het eind van het onderzoektijdvak. Tijdens de beoordelingsperiode namen de eindvoorraden in totaal toe met 56 %. De toename in BJ 2012/2013 en in het onderzoektijdvak moet worden gezien in het licht van de toenemende omvang van de invoer met dumping uit Indonesië, terwijl de verkoop in de Unie in dezelfde periode nagenoeg stabiel bleef.
4.4.10. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
(88)
De winstgevendheid, kasstroom, investeringen en het rendement van investeringen van de producenten in de Unie lieten tijdens de beoordelingsperiode de volgende ontwikkeling zien:
Tabel 10
Winstgevendheid, kasstroom, investeringen en rendement van investeringen
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Winstgevendheid van verkoop in de Unie aan niet-verbonden afnemers (% van de omzet)
Index
100
30
- 31
- 80
Kasstroom (EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investeringen (EUR)
Index
100
182
143
197
Rendement van investeringen
Index
100
14
- 61
- 110
Bron: antwoorden op de vragenlijst
(89)
De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie werd vastgesteld door de nettowinst vóór belastingen van de verkoop van het soortgelijke product aan niet-verbonden afnemers in de Unie uit te drukken als percentage van de omzet. In BJ 2010/2011 en BJ 2011/2012 daalde de winstgevendheid aanzienlijk, maar bleef positief. Vanaf BJ 2012/2013 werd de winstgevendheid negatief. Tijdens het onderzoektijdvak is deze nog verder gedaald. De winstgevendheid daalde tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 180 %. Deze ontwikkeling was vooral toe te schrijven aan de prijsdruk van de invoer uit Indonesië, die tegen dumpingprijzen de Unie binnenkwam, en die de bedrijfstak van de Unie verhinderde zijn prijzen in overeenstemming met de stijging van de kosten vast te stellen.
(90)
De netto kasstroom is het vermogen van de bedrijfstak van de Unie om zijn activiteiten zelf te financieren. De netto kasstroom vertoonde dezelfde ontwikkeling als de winstgevendheid, dat is een continue daling tijdens de beoordelingsperiode met negatieve resultaten vanaf BJ 2012/2013. Deze ontwikkeling werd versterkt in het onderzoektijdvak. De totale netto kasstroom daalde tijdens de beoordelingsperiode met 119 %.
(91)
De investeringen namen tijdens de beoordelingsperiode toe met 97 %. Het ging voornamelijk om investeringen die noodzakelijk waren voor het onderhoud en de naleving van de wettelijke veiligheidseisen. Terwijl de bedrijfstak van de Unie nog steeds herstelde van de eerdere dumping door Chinese producenten-exporteurs vóór de beoordelingsperiode, begon zijn situatie te verbeteren en was deze winstgevend aan het begin van de beoordelingsperiode tot BJ 2011/2012. Onder deze omstandigheden werd een aantal investeringen gedaan die niet langer konden worden uitgesteld, wat de aanzienlijke stijging van het investeringsniveau in BJ 2011/2012 en de daaropvolgende jaren verklaart.
(92)
Het rendement van investeringen is de winst in procenten van de nettoboekwaarde van de investeringen. NET als bij de andere financiële indicatoren was het rendement van investeringen van de productie en verkoop van het soortgelijke product vanaf BJ 2012/2013 negatief, wat de negatieve ontwikkeling van de winstgevendheid weerspiegelt. Het rendement van investeringen daalde tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 210 %.
(93)
Rekening houdend met de dalende winstgevendheid en afnemende kasstroom was het vermogen van de onderneming om kapitaal aan te trekken ook negatief beïnvloed.
4.4.11. Conclusie inzake schade
(94)
Nagenoeg alle belangrijke schade-indicatoren vertoonden een negatieve ontwikkeling. Het productievolume en de bezettingsgraad daalden tijdens de beoordelingsperiode aldus met ongeveer 9 % en de omvang van de verkoop met 17 %. In een poging om de verliezen van de omvang van de verkoop en het marktaandeel te compenseren, daalde de gemiddelde prijs van de bedrijfstak van de Unie tijdens de beoordelingsperiode met 3 %, terwijl de kosten van de productie met meer dan 30 % stegen. Als gevolg daarvan daalde de winstgevendheid, die aan het begin van de beoordelingsperiode nog positief was, en in BJ 2012/2013 negatief werd en tijdens het onderzoektijdvak nog verder daalden. Soortgelijke negatieve ontwikkelingen kunnen worden waargenomen voor de netto kasstroom en het rendement van investeringen.
(95)
De werkgelegenheid steeg met 8 % tijdens de beoordelingsperiode. Deze stijging tijdens de beoordelingsperiode is voornamelijk het gevolg van de integratie van een voormalige gelieerde onderneming in 2011 en de uitbreiding van de onderhoudsafdeling van de bedrijfstak van de Unie. Ook investeringen toonden een positieve ontwikkeling. Ze hielden voornamelijk verband met preventieve maatregelen en beveiligingseisen, maar niet met een verhoging van de capaciteit. Deze positieve ontwikkelingen sluiten het bestaan van schade dus niet uit.
(96)
Rekening houdend met het bovenstaande wordt geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening.
5. OORZAKELIJK VERBAND
(97)
Overeenkomstig artikel 3, lid 6, van de basisverordening werd nagegaan of de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping uit het betrokken land aanmerkelijke schade heeft geleden. Overeenkomstig artikel 3, lid 7, van de basisverordening werd ook nagegaan of de bedrijfstak van de Unie door andere bekende factoren tegelijkertijd aanmerkelijke schade heeft geleden. De Commissie heeft ervoor gezorgd dat eventuele schade die werd veroorzaakt door andere factoren dan de invoer met dumping uit het betrokken land, niet werd toegeschreven aan de invoer met dumping. Deze factoren zijn:
a)
Gevolgen van de invoer uit China
b)
Invoer uit andere derde landen
c)
Ontwikkeling van het verbruik in de Unie
d)
Uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
e)
Ondoelmatigheid van de bedrijfstak van de Unie
f)
Financiële crisis
g)
Investeringen en veiligheidsvoorschriften van de EU
h)
Kosten van grondstoffen en andere kosten
5.1. Gevolgen van de invoer met dumping
(98)
Om het bestaan vast te stellen van een oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping van MNG van oorsprong uit Indonesië en de schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden, heeft de Commissie de omvang en het prijsniveau van de onderzochte invoer en de mate waarin deze hebben bijgedragen aan de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden, geanalyseerd.
(99)
Uit het onderzoek is gebleken dat tijdens de beoordelingsperiode de omvang van de laaggeprijsde invoer met dumping uit Indonesië steeg met 182 %, wat leidde tot een toename van het marktaandeel van ongeveer 187 % in dezelfde periode. Dit viel samen met een daling van de omvang van de verkoop van 17 % en een verlies van marktaandeel van 15 % door de bedrijfstak van de Unie. Dit leidde ook tot een verlies van 71 % van het marktaandeel van de totale invoer uit andere derde landen.
(100)
Tegelijkertijd daalden de Indonesische invoerprijzen met 8 %. De invoer uit Indonesië oefende een prijsdruk uit op de markt van de Unie, waardoor de bedrijfstak van de Unie zijn prijzen niet kon verhogen in overeenstemming met de stijgende kosten, maar, in tegendeel, zijn prijzen tijdens de beoordelingsperiode moest verlagen. Dit leidde eerst tot een aanzienlijke daling van de winstgevendheid en vervolgens tot verliezen vanaf BJ 2012/2013, hetgeen tijdens het onderzoektijdvak verder werd versterkt.
(101)
Op basis van het bovenstaande concludeerde de Commissie in dit stadium dat de verslechterende toestand van de bedrijfstak van de Unie samenviel met de aanzienlijke stijging van de invoer tegen dumpingprijzen uit Indonesië en dat de invoer uit Indonesië een bepalende rol speelde in de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden.
5.2. Gevolgen van andere factoren
5.2.1. Gevolgen van de invoer uit China
(102)
De invoer uit China is momenteel onderworpen aan antidumpingrechten. De omvang van de invoer steeg met 65 %, met een overeenkomstige stijging van het marktaandeel van 68 % tijdens de beoordelingsperiode. De omvang en het marktaandeel bleven tijdens de beoordelingsperiode echter op een laag niveau. Chinese prijzen zijn tijdens de beoordelingsperiode aanzienlijk gedaald met 20 %. Wanneer rekening wordt gehouden met de bestaande antidumpingrechten, zijn ze niet lager dan de prijzen van de bedrijfstak van de Unie.
(103)
Onder deze omstandigheden kan de invoer uit China niet worden geacht te hebben bijgedragen aan de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden tijdens het onderzoektijdvak.
Tabel 11
Invoer uit de VRC
Land
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
China
Volume (ton)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Marktaandeel index
100
57
136
168
Gemiddelde prijs (EUR/ton) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Bron: Eurostat en antwoorden op de vragenlijst
5.2.2. Invoer uit andere derde landen
(104)
De omvang van de invoer uit andere derde landen liet tijdens de beoordelingsperiode de volgende ontwikkeling zien:
Tabel 12
Invoer uit andere derde landen
Land
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Brazilië
Volume (ton)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Marktaandeel index
100
48
49
39
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korea, Republiek
Volume (ton)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Marktaandeel index
100
198
79
65
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Volume (ton)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Marktaandeel index
100
121
34
14
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Andere derde landen
Volume (ton)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Marktaandeel index
100
79
52
45
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Totaal andere derde landen
Volume (ton)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Marktaandeel index
100
110
45
29
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Bron: Antwoorden op de vragenlijst en Eurostat
(105)
De omvang van de invoer uit andere derde landen daalde in totaal van 10 268 ton in BJ 2010/2011 naar 2 894 ton in het onderzoektijdvak, ofwel met 72 % tijdens de beoordelingsperiode. Het overeenkomstige marktaandeel daalde met 71 % in dezelfde periode. In het onderzoektijdvak bedroeg het marktaandeel van de invoer uit andere derde landen slechts ongeveer een kwart van zijn niveau in BJ 2010/2011. In totaal steeg de prijs van de invoer uit derde landen tijdens de beoordelingsperiode met 10 %.
(106)
Eén belanghebbende argumenteerde dat de totale invoer, waaronder die uit Indonesië, tijdens de beoordelingsperiode stabiel was gebleven.
(107)
Deze bewering was in strijd met de beschikbare statistieken waarop de bevindingen van het onderzoek zijn gebaseerd, zoals weergegeven in tabel 13. In feite steeg de totale invoer in de Unie tijdens de beoordelingsperiode met 46 %. Het argument werd daarom van de hand gewezen.
Tabel 13
Totale invoer
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Totale invoer
Volume (ton)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Bron: Antwoorden op de vragenlijst en Eurostat
(108)
Op basis van het bovenstaande werd voorlopig geconcludeerd dat het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping uit Indonesië en de aanmerkelijke schade die door de bedrijfstak van de Unie is geleden, niet werd verbroken door de invoer uit andere derde landen.
5.2.3. Ontwikkeling van het verbruik in de Unie
(109)
Het verbruik in de Unie toonde tijdens de beoordelingsperiode slechts een lichte daling van 2 %, wat de daling van de omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie van 17 % en de daling van het marktaandeel van 15 % niet kan verklaren. Bijgevolg werd voorlopig geconcludeerd dat de ontwikkeling van verbruik niet heeft bijgedragen tot de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden.
5.2.4. Uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
(110)
De omvang van de uitvoer van de bedrijfstak van de Unie ontwikkelde zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 14
Uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
OT
Exportvolume index
100
249
234
222
Gemiddelde eenheidsprijs index
100
107
101
95
Bron: antwoorden op de vragenlijst
(111)
De omvang van de uitvoer van de bedrijfstak van de Unie steeg in BJ 2011/2012 en steeg vervolgens licht in de volgende jaren tot het eind van het onderzoektijdvak. De omvang van de uitvoer is tijdens de beoordelingsperiode nagenoeg verdubbeld. De prijs van de uitvoer nam tegelijkertijd licht af (met 5 %). De toename van de uitvoer compenseerde gedeeltelijk het verlies aan omvang van de verkoop en marktaandeel in de Unie. In feite, indien de uitvoer niet was toegenomen in een situatie die wordt gekenmerkt door een sterke prijsdruk door de invoer met dumping, dan zouden de verloren gegane schaalvoordelen en de impact op de productiekosten per eenheid van de bedrijfstak van de Unie zelfs nog hoger zijn geweest. Bijgevolg konden de uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie geen negatief effect hebben gehad op de schade veroorzakende situatie.
(112)
Sommige belanghebbenden argumenteerden dat de daling van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie het gevolg is van de uitvoer van MNG naar een recent verworven verbonden voedselverwerkingsbedrijf in Turkije. Dit argument was niet onderbouwd. Bovendien is uit het onderzoek gebleken dat de bedrijfstak van de Unie het voedselverwerkingsbedrijf pas na het onderzoektijdvak heeft verworven. Het kon dus geen invloed hebben gehad op de situatie van de bedrijfstak van de Unie tijdens het onderzoektijdvak. Op grond hiervan werd geconcludeerd dat de verkoop door de bedrijfstak van de Unie aan zijn verbonden onderneming in Turkije het oorzakelijk verband niet heeft verbroken.
5.2.5. Vermeende ondoelmatigheid van de bedrijfstak van de Unie
(113)
Eén belanghebbende argumenteerde dat de aanmerkelijke schade geleden door de bedrijfstak van de Unie werd veroorzaakt door de ondoelmatigheid die inherent is aan het productieproces van de bedrijfstak van de Unie. Deze belanghebbende heeft echter niet naar een specifieke ondoelmatigheid verwezen en deze bewering bleef onbewezen. Daarnaast heeft het onderzoek ook geen potentiële ondoelmatigheid van de bedrijfstak van de Unie aan het licht gebracht. Dit argument werd dan ook afgewezen. Op grond hiervan werd geconcludeerd dat de vermeende ondoelmatigheid van de bedrijfstak van de Unie het oorzakelijk verband niet heeft verbroken.
5.2.6. De financiële crisis
(114)
Eén partij beweerde dat de financiële crisis de oorzaak is van de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden. De markt van de Unie voor MNG was echter niet wisselvallig en werd slechts marginaal getroffen door de wereldwijde financiële crisis. Als dit niet het geval was geweest en de verliezen van de bedrijfstak van de Unie daadwerkelijk waren veroorzaakt door de wereldwijde financiële crisis, dan zou dit ook van toepassing zijn geweest voor alle andere concurrenten op de MNG-markt. Het blijkt echter dat de Indonesische MNG-producenten in staat waren de omvang van hun verkoop op de markt van de Unie ondanks de wereldwijde financiële crisis te verhogen. Er is dus geen reden om te veronderstellen dat de bedrijfstak van de Unie zwaarder getroffen was door de wereldwijde financiële crisis dan zijn Aziatische tegenhangers. Daarom moet dit argument worden afgewezen. Op grond hiervan werd geconcludeerd dat de gevolgen van de financiële crisis het oorzakelijk verband niet hebben verbroken.
5.2.7. Investeringen en veiligheidsvoorschriften van de EU
(115)
Eén belanghebbende argumenteerde dat de schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden, werd veroorzaakt door aanzienlijke investeringen die nodig waren om te voldoen aan de in de Unie van toepassing zijnde veiligheidsvoorschriften.
(116)
Uit het onderzoek bleek echter dat de investeringen in verband met de veiligheidseisen van de EU tijdens de gehele beoordelingsperiode in vergelijking met andere investeringen laag bleven. Een belangrijk deel van de investeringen van de bedrijfstak van de Unie betrof investeringen voor preventief onderhoud. De grote stijging van de investeringen heeft tussen BJ 2010/2011 en BJ 2011/2012 plaatsgevonden. Deze stijging wordt verklaard door het feit dat de bedrijfstak van de Unie, nog steeds herstellende van de eerdere Chinese invoer met dumping, zijn investeringen die bestemd waren voor preventief onderhoud moest uitstellen tot na de verlieslatende periode. Zodra de rechten op de invoer uit China eenmaal invloed op de markt begonnen te hebben, was de bedrijfstak van de Unie weer in staat om winst te maken en kon deze terugkeren naar een normaal niveau van investeringen. De investeringen bleven in de volgende perioden op een vergelijkbaar niveau en betroffen hoofdzakelijk onderhoud. Er werd niet geïnvesteerd in uitbreiding van de capaciteit, die tijdens de beoordelingsperiode stabiel was gebleven. Op grond hiervan werd geconcludeerd dat de investeringen van de bedrijfstak van de Unie het oorzakelijk verband niet hebben verbroken.
5.2.8. Kosten van grondstoffen en andere kosten
(117)
Diverse belanghebbenden argumenteerden dat de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade werd veroorzaakt door de aanzienlijke stijging van de prijs van de belangrijkste grondstoffen, namelijk de industriële suiker, ammoniak, natriumhydroxide en zwavelzuur.
Industriële suiker
(118)
Industriële suiker is een van de belangrijkste kostenfactoren van de totale productiekosten van de bedrijfstak van de Unie. In feite, zoals beschreven in overweging 81, stegen de productiekosten per eenheid van de bedrijfstak van de Unie tijdens de beoordelingsperiode, met inbegrip van de kosten van industriële suiker. Volgens de openbare statistieken (9) bleef de gemiddelde prijs voor industriële suiker in de Unie, hoewel deze een lichte stijging vertoonde van BJ 2010/2011 tot medio 2012, onder de wereldmarktprijs. Vervolgens daalde zowel de prijs van industriële suiker in de Unie als de wereldmarktprijs van industriële suiker. Deze stabiliseerden zich daarna op een vergelijkbaar niveau. Daarom is het argument dat de stijging van de suikerprijs een oorzaak van de schade was, ongegrond en moet worden afgewezen.
Chemicaliën
(119)
De kosten van ammoniak, natriumhydroxide en zwavelzuur van de bedrijfstak van de Unie zijn tijdens de beoordelingsperiode toegenomen in overeenstemming met de internationale prijs van deze producten. Deze prijsstijging was aldus niet beperkt tot de bedrijfstak van de Unie, maar trof ook de exploitanten in derde landen. Op grond hiervan kan de stijging van de prijzen van ammoniak, natriumhydroxide en zwavelzuur als zodanig niet worden beschouwd als een oorzaak van de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden.
Overige
(120)
Een andere belanghebbende argumenteerde dat de hogere energiekosten, hogere arbeidskosten en hogere verpakkingskosten de oorzaak waren van de schade die de bedrijfstak van de Unie had geleden. Hoewel uit het onderzoek is gebleken dat deze kostenfactoren tijdens de beoordelingsperiode weliswaar zijn gestegen (zie de overwegingen 81 en 83, heeft de Commissie ook vastgesteld dat de bedrijfstak van de Unie niet in staat was, zelfs niet gedeeltelijk, deze kostenstijging in zijn verkoopprijs tot uitdrukking te brengen als gevolg van de prijsdruk die werd uitgeoefend door de invoer uit Indonesië. De kostenstijging van deze factoren als zodanig kon bijgevolg niet worden beschouwd als de oorzaak van de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden.
5.3. Conclusie inzake het oorzakelijk verband
(121)
Uit de bovenstaande analyse blijkt een aanzienlijke toename van de omvang en het marktaandeel van de invoer met dumping uit Indonesië tussen BJ 2010/2011 en het eind van het onderzoektijdvak en een daling van de invoerprijzen tijdens de beoordelingsperiode.
(122)
Deze toename van het marktaandeel van de laaggeprijsde invoer uit Indonesië viel samen met een forse inkrimping van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie. Samen met de neerwaartse druk op de prijzen heeft dit ertoe geleid dat de bedrijfstak van de Unie grote verliezen heeft geleden.
(123)
Anderzijds bleek uit het onderzoek van de andere factoren waardoor de bedrijfstak van de Unie schade kon hebben geleden dat geen van deze factoren aanzienlijke negatieve gevolgen kon hebben gehad.
(124)
Op basis van het bovenstaande is de Commissie in dit stadium tot de conclusie gekomen dat de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden, werd veroorzaakt door de invoer met dumping uit het betrokken land en dat de andere factoren het oorzakelijk verband niet hebben verbroken.
(125)
De Commissie heeft een onderscheid gemaakt tussen en afzonderlijk gekeken naar de gevolgen van alle bekende factoren voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie enerzijds en de schade veroorzakende gevolgen van de invoer met dumping anderzijds. De gevolgen van de invoer uit China en andere derde landen, de ontwikkeling van het verbruik, de exportprestaties van de bedrijfstak van de Unie, de vermeende ondoelmatigheid van de bedrijfstak van de Unie, de financiële crisis, de investeringen en de veiligheidsvoorschriften van de EU en de kosten van grondstoffen en andere kosten op de negatieve ontwikkelingen van de bedrijfstak van de Unie, waren beperkt.
6. BELANG VAN DE UNIE
6.1. Inleidende opmerking
(126)
Overeenkomstig artikel 21 van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of duidelijk kon worden geconcludeerd dat het niet in het belang van de Unie was om in dit geval maatregelen te nemen, ondanks de vaststelling van schade veroorzakende dumping. De bepaling van het belang van de Unie was gebaseerd op een beoordeling van alle betrokken belangen, waaronder die van de bedrijfstak van de Unie, handelaren, importeurs, gebruikers en leveranciers van grondstoffen.
6.2. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(127)
Uit het onderzoek is gebleken dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden als gevolg van de invoer met dumping uit Indonesië. Nagenoeg alle schade-indicatoren vertoonden negatieve ontwikkelingen, vooral het productievolume, de omvang van de verkoop, het marktaandeel en de winstgevendheid verslechterden tijdens de beoordelingsperiode. De neerwaartse ontwikkeling werd ook vastgesteld voor andere indicatoren met betrekking tot de financiële prestaties zoals de kasstroom en het rendement van investeringen. In dezelfde periode namen de voorraden toe.
(128)
Na de instelling van maatregelen is de verwachting dat de invoerprijzen zullen stijgen en dat de bedrijfstak van de Unie zal worden bevrijd van de prijsdruk die momenteel wordt uitgeoefend door de invoer met dumping. De bedrijfstak van de Unie moet aldus in staat zijn om zijn prijzen te verhogen om kostenstijgingen door te berekenen en gaandeweg een winstgevend niveau te bereiken. Dit zal ook een positieve invloed hebben op de productie en verkoop. Als er geen maatregelen worden genomen, lijkt een verdere verslechtering van de situatie van de bedrijfstak van de Unie zeer waarschijnlijk. Verdere verliezen van de omvang van de verkoop en van het marktaandeel zijn zeer waarschijnlijk indien de prijsdruk van de invoer met dumping wordt voortgezet en de bedrijfstak van de Unie gedwongen wordt om de prijzen in de Unie in overeenstemming te brengen met de lage prijsniveaus. Onder een dergelijk scenario zal de bedrijfstak van de Unie aanzienlijke verliezen blijven lijden. Het is niet uitgesloten dat als gevolg van de daling van de omvang van de verkoop en de productie en de hoge verliezen de bedrijfstak van de Unie gedwongen zal worden om de productie op de middellange termijn volledig te staken, met als gevolg verlies van werkgelegenheid in de Unie. Dit zou de Unie ook afhankelijk maken van invoer uit derde landen.
(129)
Derhalve wordt voorlopig geconcludeerd dat de instelling van antidumpingrechten in het belang van de bedrijfstak van de Unie is.
6.3. Belang van de importeurs/handelaren
(130)
Veertien bedrijven hebben zich na de publicatie van het bericht van opening gemeld. Hoewel drie niet-verbonden importeurs in de steekproef werden opgenomen en vragenlijsten ontvingen, heeft er slechts één antwoord gegeven. Dit bedrijf werd onderworpen aan een controle ter plaatse.
(131)
De MNG-invoer uit Indonesië bedroeg minder dan 15 % van de omzet van de importeur. De Commissie was van mening dat, hoewel de MNG-gerelateerde activiteit negatief kan worden beïnvloed door de instelling van rechten, het bedrijf over het algemeen winstgevend zou blijven.
(132)
Eén handelaar in de Unie die betrokken is bij de wederverkoop van MNG binnen en buiten de markt van de Unie maakte zich kenbaar tijdens het onderzoek. Deze handelaar kocht MNG voornamelijk van de bedrijfstak van de Unie, maar ook van importeurs van MNG uit Indonesië en andere derde landen. De MNG-gerelateerde activiteit van de handelaar was marginaal in vergelijking met diens totale activiteit. Op grond hiervan wordt aangenomen dat de gevolgen van de antidumpingmaatregelen voor zijn situatie te verwaarlozen zouden zijn.
6.4. Belang van de gebruikers
(133)
Gebruikers zijn voornamelijk actief in de „levensmiddelen- en drankensector” waar MNG in de productie van kruidenmixen, soepen en kant-en-klaarmaaltijden wordt gebruikt. MNG wordt ook gebruikt in bepaalde „non-foodtoepassingen”, bijvoorbeeld in de productie van detergentia.
(134)
Drieëndertig bedrijven hebben zich gemeld en een vragenlijst ontvangen. Vijf bedrijven hebben aan het onderzoek meegewerkt door de vragenlijst te beantwoorden. Vier van hen waren actief in de levensmiddelen- en drankensector en één in de non-foodsector. Twee van de medewerkende bedrijven, waarvan één in de levensmiddelen- en drankensector actief is en de ander detergentia produceert, werden ter plaatse gecontroleerd.
Levensmiddelen- en drankensector
(135)
Uit het onderzoek is gebleken dat MNG gemiddeld ongeveer 5 % vertegenwoordigde van de totale kosten van de MNG-bevattende producten vervaardigd door de medewerkende ondernemingen die de nodige gegevens hebben verstrekt.
(136)
Twee van de medewerkende ondernemingen kochten MNG voornamelijk van de bedrijfstak van de Unie en voerden geen of slechts kleine hoeveelheden uit Indonesië in. In het geval van deze twee bedrijven vertegenwoordigde de activiteit in verband met de MNG-bevattende producten ongeveer een derde van hun totale activiteit. Tijdens het onderzoektijdvak bleken de bedrijven winstgevend te zijn. Gezien deze bevindingen hebben de voorgestelde maatregelen ten aanzien van Indonesië waarschijnlijk beperkte gevolgen voor deze bedrijven.
(137)
De andere twee bedrijven kochten grotere hoeveelheden MNG uit Indonesië, maar hun MNG-gerelateerde activiteit was relatief onbeduidend in vergelijking met hun totale activiteit. Daarnaast bleek op basis van de verstrekte informatie dat deze twee bedrijven winstgevend waren in het onderzoektijdvak. Het is dus onwaarschijnlijk dat maatregelen tegen MNG uit Indonesië een grote invloed op deze bedrijven zal hebben.
Non-foodsector
(138)
Eén van de medewerkende bedrijven gebruikte MNG voor de productie van detergentia. MNG vertegenwoordigde tussen 15 % en 20 % van de productiekosten van deze producten. Tijdens het onderzoektijdvak kocht het bedrijf MNG voornamelijk van de bedrijfstak van de Unie, maar importeerde daarnaast MNG uit Indonesië en in mindere mate uit Korea. Slechts een klein deel van zijn activiteit was gewijd aan MNG-bevattende producten in vergelijking met zijn totale activiteit die bovendien positieve winstmarges tussen 5 % en 10 % in het onderzoektijdvak bleek te realiseren.
(139)
Op basis hiervan, hoewel niet kan worden uitgesloten dat de instelling van maatregelen ten aanzien van Indonesië negatieve gevolgen kan hebben voor dit bedrijf, zou de beschikbaarheid van andere leveringsbronnen en de winstgevendheid van de activiteit waarbij MNG wordt gebruikt, erop wijzen dat de mogelijke gevolgen van de maatregelen voor dit bedrijf beperkt zouden zijn.
(140)
Deze belanghebbende beweerde dat, gelet op het EU-regelgevingskader waarin het gebruik van fosfaten en andere fosforverbindingen wordt verboden (10), het aannemelijk is dat MNG in grotere hoeveelheden zal worden gebruikt om fosfaten en andere fosforverbindingen te vervangen in de productie van detergentia. Daarom wordt verwacht dat de vraag naar MNG in de Unie aanzienlijk zal toenemen en dat antidumpingrechten op de invoer van MNG nadelige gevolgen zouden hebben op de ontwikkeling van deze nieuwe markt.
(141)
In dit stadium is het echter moeilijk te voorspellen welke gevolgen het nieuwe rechtskader op de markt van de Unie zal hebben en of en in hoeverre het de productie van op MNG gebaseerde detergentia zal stimuleren en dus een effect zal hebben op de vraag naar MNG in de Unie. De belanghebbende bood ook geen enkel bewijs met betrekking tot de mate waarin een antidumpingrecht nadelige gevolgen zou kunnen hebben. In dit verband wordt opgemerkt dat het doel van het antidumpingrecht is om gelijke voorwaarden te herstellen op de markt van de Unie. De Indonesische invoer zou de markt van de Unie dus tot op zekere hoogte moeten blijven bevoorraden, maar tegen eerlijke prijzen. Het onderzoek heeft uitgewezen dat er ook een aantal alternatieve leveringsbronnen zijn, zoals Brazilië, Vietnam en Korea.
(142)
Zelfs als de totale vraag naar MNG van het bedrijf in kwestie uit Indonesië zou worden ingevoerd, zou de winstgevendheid van het bedrijf wat betreft de activiteit waarbij MNG wordt gebruikt, gezien de bevindingen van het onderzoek in ieder geval positief blijven. Dit worstcasescenario houdt geen rekening met de mogelijkheid dat de rechten, althans gedeeltelijk, kunnen worden doorberekend aan de eindafnemers.
6.5. Belang van de leveranciers
(143)
Vier leveranciers van grondstoffen van de Unie hebben zich gemeld en de vragenlijst beantwoord. De verkoop van grondstoffen aan de bedrijfstak van de Unie vertegenwoordigt slechts een klein deel van hun totale omzet. Bijgevolg zou het ontbreken van maatregelen geen gevolgen voor de situatie van de leveranciers hebben.
6.6. Verdere argumenten
(144)
Verschillende belanghebbenden beweerden dat de bedrijfstak van de Unie over een machtspositie op de markt van de Unie zou beschikken en argumenteerden dat antidumpingmaatregelen ten aanzien van de invoer uit Indonesië zijn positie zou versterken, hetgeen niet in het belang van de Unie is.
(145)
Uit het onderzoek is duidelijk gebleken dat de enige producent in de Unie niet in staat was de omvang van zijn verkoop in de Unie te handhaven aangezien hij zijn marktaandeel verloor aan invoer uit Indonesië. Bovendien was de bedrijfstak van de Unie niet in staat zijn prijs in overeenstemming met de stijging van de grondstofkosten te verhogen, gezien de prijsdruk van de invoer met dumping uit Indonesië, en leed in het onderzoektijdvak aanzienlijke verliezen. De Commissie wees ook op het bestaan van concurrentie van de invoer van oorsprong uit een aantal andere derde landen, die profiteren van de vrije toegang tot de markt van de Unie. Op grond hiervan was er onvoldoende bewijs met betrekking tot een vermeende machtspositie van de bedrijfstak van de Unie en moest het argument worden afgewezen.
(146)
Sommige belanghebbenden beweerden bovendien dat er geen alternatieven voor de invoer uit Indonesië zouden bestaan omdat het prijsniveau van de invoer uit andere derde landen te hoog is.
(147)
Er wordt aan herinnerd dat het marktaandeel van de invoer uit andere derde landen in BJ 2010/2011 aanzienlijk was. De invoer uit derde landen had ook te lijden onder de prijsdruk van de invoer met dumping uit Indonesië en verloor een belangrijk verkoopvolume en marktaandeel aan de invoer uit Indonesië. De instelling van rechten op de invoer van MNG uit Indonesië zou andere derde landen zoals Brazilië, Korea en Vietnam in staat stellen om verloren marktaandeel in de Unie te heroveren. Wat de prijzen betreft, moet het doel van de antidumpingmaatregelen zijn om gelijke voorwaarden te creëren in de Unie, waardoor de invoer in de Unie tegen een eerlijk prijsniveau kan plaatsvinden. Het onderzoek gaf aan dat niet wordt verwacht dat de instelling van rechten aanzienlijke gevolgen zal hebben voor de situatie van de downstreamindustrie. Het argument dat er geen alternatieve leveringsbronnen bestonden werd daarom afgewezen.
6.7. Conclusie inzake het belang van de Unie
(148)
Op basis van het bovenstaande stelde de Commissie vast dat er geen dwingende redenen waren om te concluderen dat het niet in het belang van de Unie was om in dit stadium van het onderzoek voorlopige maatregelen in te stellen op de invoer van MNG van oorsprong uit Indonesië.
7. VOORLOPIGE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(149)
Gelet op de conclusies van de Commissie inzake dumping, schade, het oorzakelijk verband en het belang van de Unie, moeten voorlopige maatregelen worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door de invoer met dumping.
7.1. Schade opheffend prijsniveau (schademarge)
(150)
Om het niveau van de maatregelen te bepalen, stelde de Commissie eerst het bedrag van het recht vast dat nodig is om de schade voor de bedrijfstak van de Unie op te heffen.
(151)
De schade zou worden opgeheven indien de bedrijfstak van de Unie in staat zou zijn om zijn productiekosten te dekken en een winst vóór belasting op de verkoop van het soortgelijke product in de markt van de Unie te verkrijgen die redelijkerwijs kan worden bereikt bij normale concurrentie door een bedrijfstak van dit type in de sector, namelijk bij afwezigheid van invoer met dumping. Aangezien de Commissie heeft vastgesteld dat de gevolgen van de invoer met dumping zich pas zijn beginnen te laten voelen tijdens het derde jaar van de beoordelingsperiode, werd de winstmarge vastgesteld op basis van de eerste twee jaar van die periode, in afwezigheid van dumping. De Commissie achtte het gepast de gewogen gemiddelde winstmarge te gebruiken zoals vastgesteld in overweging 89. Een winstmarge tussen de 5 % en 15 % werd vastgesteld. Een nauwkeurigere winstmarge kan om confidentialiteitsredenen niet worden bekendgemaakt. Op basis hiervan heeft de Commissie voor het soortgelijke product een geen schade veroorzakende prijs berekend voor de bedrijfstak van de Unie door aan de productiekosten van de bedrijfstak van de Unie tijdens het onderzoektijdvak de aldus berekende winstmarge toe te voegen. De Commissie bepaalde vervolgens het schade opheffende prijsniveau aan de hand van een vergelijking van de gewogen gemiddelde invoerprijs van de medewerkende producenten-exporteurs in Indonesië, zoals vastgesteld bij de berekening van de prijsonderbieding, met de gewogen gemiddelde, geen schade veroorzakende prijs van het soortgelijke product dat gedurende het onderzoektijdvak door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie werd verkocht. Elk verschil dat uit deze vergelijking naar voren kwam, werd uitgedrukt als een percentage van de gewogen gemiddelde cif-waarde van de invoer. De berekende schademarges met winst van respectievelijk 5 % en 15 % worden weergeven in de tabel in overweging 154.
(152)
Zoals vermeld in overweging 64 argumenteerde één producent-exporteur dat het zuiverheidsniveau van het in de Unie ingevoerde MNG mogelijk verschilt van dat van het MNG dat wordt geproduceerd en verkocht door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie, en dat derhalve een passende correctie moeten worden gemaakt. Om de in dezelfde overweging genoemde redenen was deze correctie niet gerechtvaardigd en moest dit argument worden afgewezen.
7.2. Voorlopige maatregelen
(153)
Voorlopige antidumpingmaatregelen voor de invoer van MNG van oorsprong uit Indonesië moeten worden ingesteld, in overeenstemming met de regel van het laagste recht in artikel 7, lid 2, van de basisverordening. De Commissie heeft de schademarges en de dumpingmarges vergeleken. Het bedrag van de rechten moet worden vastgesteld op het niveau van de dumpingmarge, of van de schademarge indien deze lager is.
(154)
Gelet op het voorgaande zijn de voorlopige antidumpingrechten, uitgedrukt in cif-prijs grens Unie, vóór inklaring, als volgt:
(in %)
Land
Onderneming
Dumpingmarge
Schademarge
Voorlopig antidumpingrecht
Indonesië
PT. Cheil Jedang Indonesië
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonesië
PT. Miwon Indonesië
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonesië
Alle andere ondernemingen
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
De bij deze verordening voor bepaalde ondernemingen vastgestelde individuele antidumpingrechten zijn gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Zij weerspiegelen dan ook de situatie die bij het onderzoek voor die ondernemingen werd vastgesteld. Deze rechten zijn uitsluitend van toepassing op de invoer van het betrokken product van oorsprong uit het betrokken land en vervaardigd door de genoemde juridische entiteiten. Op het ingevoerde betrokken product dat is vervaardigd door andere ondernemingen die niet specifiek, met naam en adres, in het dispositief van deze verordening worden genoemd, met inbegrip van entiteiten die aan de specifiek genoemde bedrijven zijn verbonden, is het recht van toepassing dat voor „alle andere ondernemingen” geldt. Zij mogen niet worden onderworpen aan de individuele antidumpingrechten.
(156)
Een bedrijf kan om de toepassing van deze individuele antidumpingrechten verzoeken indien het de naam van zijn entiteit verandert of een nieuwe productie- of verkoopentiteit vestigt. Dit verzoek moet worden ingediend bij de Commissie (11). Het verzoek moet alle relevante informatie bevatten, waaronder: wijziging van de activiteiten van de onderneming met betrekking tot productie, verkoop in binnen- en buitenland in verband met, bijvoorbeeld, de naamsverandering of de verandering in de productie-en verkoopentiteiten. De Commissie zal de lijst van bedrijven met individuele antidumpingrechten bijwerken, indien dit gerechtvaardigd is.
(157)
Om het risico op ontwijking als gevolg van het grote verschil in rechten zoveel mogelijk te beperken, zijn speciale maatregelen nodig om de toepassing van de individuele antidumpingrechten te garanderen. De bedrijven met individuele antidumpingrechten moeten een geldige handelsfactuur presenteren aan de douaneautoriteiten van de lidstaten. De factuur moet voldoen aan de voorschriften van de bijlage. Invoer die niet van een dergelijke factuur vergezeld gaat, wordt onderworpen aan het antidumpingrecht dat van toepassing is op „alle andere ondernemingen”.
(158)
Om een goede toepassing van het antidumpingrecht te garanderen, moet het voor alle andere ondernemingen vastgestelde antidumpingrecht niet alleen gelden voor de niet-medewerkende producenten-exporteurs in dit onderzoek, maar ook voor producenten die in het onderzoektijdvak geen producten naar de Unie hebben uitgevoerd.
8. SLOTBEPALINGEN
(159)
In het belang van een behoorlijk bestuur nodigt de Commissie de belanghebbenden uit schriftelijk te reageren en/of binnen een vaste termijn een hoorzitting met de Commissie en/of de raadadviseur-auditeur van DG Handel aan te vragen.
(160)
De met het oog op deze verordening gedane bevindingen betreffende de instelling van rechten zijn voorlopig en moeten eventueel opnieuw worden onderzocht met het oog op eventuele definitieve maatregelen,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een voorlopig antidumpingrecht ingesteld op de invoer van mononatriumglutamaat, ingedeeld onder GN-code ex 2922 42 00 (Taric-code 2922242200210), van oorsprong uit Indonesië.
2. Het voorlopige antidumpingrecht dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van het in lid 1 genoemde en door de hieronder vermelde ondernemingen vervaardigde product is als volgt:
Onderneming
Voorlopig antidumpingrecht
%
Aanvullende Taric-code
PT. Cheil Jedang Indonesië
7,0
B961
PT. Miwon Indonesië
13,3
B962
Alle andere ondernemingen
28,4
B999
3. Het individueel recht voor de in lid 2 genoemde ondernemingen is uitsluitend van toepassing indien aan de douaneautoriteiten van de lidstaten een geldige handelsfactuur, opgesteld conform de voorschriften van de bijlage, wordt overgelegd. Indien een dergelijke factuur niet wordt overgelegd, wordt het antidumpingrecht dat voor „alle andere ondernemingen” geldt, toegepast.
4. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Unie van het in lid 1 genoemde product wordt een zekerheid gesteld die gelijk is aan het bedrag van het voorlopige recht.
5. Tenzij anders vermeld, zijn de bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
1. Binnen 25 dagen na de datum van inwerkingtreding van deze verordening kunnen belanghebbenden:
a)
verzoeken om mededeling van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld;
b)
hun schriftelijke opmerkingen indienen bij de Commissie, en
c)
een hoorzitting aanvragen met de Commissie en/of de bevoegde raadadviseur-auditeur van DG Handel.
2. Binnen 25 dagen na de datum van inwerkingtreding van deze verordening kunnen de partijen als bedoeld in artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 opmerkingen doen toekomen op de toepassing van de voorlopige maatregelen.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 is gedurende een periode van zes maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 20 augustus 2014.