ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 20. června 2014,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/282/EU o existenci nadměrného schodku v Rakousku
(2014/404/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Rady 2010/282/EU (1) Rada dne 2. prosince 2009 na základě doporučení Komise rozhodla, že v Rakousku existuje nadměrný schodek. Rada uvedla, že na rok 2009 byl plánován schodek veřejných financí ve výši 3,9 % HDP, který tudíž překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž hrubý veřejný dluh měl v roce 2009 dosáhnout 68,2 % HDP, tedy více, než je referenční hodnota 60 % HDP podle Smlouvy. Schodek veřejných financí a veřejný dluh za rok 2009 byly následně revidovány na 5,5 % HDP a 116,4 % HDP.
(2)
V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (2) a na základě doporučení Komise vydala Rada dne 2. prosince 2009 Rakousku doporučení, aby nejpozději do roku 2013 nadměrný schodek odstranilo. Doporučení Rady bylo zveřejněno.
(3)
Podle článku 4 Protokolu o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvám poskytuje údaje pro provedení postupu při nadměrném schodku Komise. V rámci uplatňování tohoto protokolu musí členské státy oznamovat údaje o výši schodku veřejných financí a veřejném dluhu a další související proměnné dvakrát ročně, a to před 1. dubnem a 1. říjnem, v souladu s článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (3).
(4)
Při posuzování, zda by rozhodnutí o existenci nadměrného schodku mělo být zrušeno, má Rada přijmout rozhodnutí na základě oznámených údajů. Rozhodnutí o existenci nadměrného schodku by navíc mělo být zrušeno pouze tehdy, pokud z prognóz Komise vyplývá, že v horizontu prognózy schodek nepřekročí referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou Smlouvou (4).
(5)
Podle údajů poskytnutých Komisí (Eurostatem) v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 479/2009 na základě údajů oznámených Rakouskem v dubnu 2014, podle programu stability na období 2014-2018 a podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 jsou oprávněné následující závěry:
-
Po dosažení nejvyšší hodnoty 4,5 % HDP v roce 2010 se rakouský schodek veřejných financí snížil na 2,5 %, tedy pod úroveň referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou, již v roce 2011. Toto zlepšení oproti původně plánovanému fiskálnímu výsledku souviselo s tím, že opatření veřejných výdajů na rekapitalizaci krachující banky KA Finanz (přibližně 0,4 % HDP) byla ve veřejných účtech uznána v roce 2012, kdy byly výsledné dopady potvrzeny na základě účetních výkazů banky. V menší míře byl pokles schodku důsledkem nižších než plánovaných výdajů na všech úrovních vládních institucí a příznivějších hospodářských podmínek, které vedly k vyššímu růstu příjmů, než jaký byl projektován. V roce 2012, oproti prognózám státních orgánů i Komise, zůstal schodek veřejných financí ve výši 2,6 % nadále pod hranicí 3 % HDP. Avšak vzhledem k hrozbě, že se naplní rizika spojená s opatřeními na nápravu ve finančním sektoru, která by mohla mít za následek schodek převyšující 3 % HDP v následujících letech, Komise nedoporučila předčasné zrušení postupu při nadměrném schodku. Zmíněná rizika se však naplnila pouze zčásti a na rok 2013 Rakousko oznámilo schodek ve výši 1,5 % HDP. Tento další pokles schodku byl z velké části způsoben neočekávaným rozsahem jednorázových opatření, mezi něž patřil prodej spektra pro mobilní telefonickou komunikaci a jejichž objem představoval téměř 0,6 % HDP.
-
Program stability na období 2014-2018, přijatý rakouskou vládou dne 29. dubna 2014, plánuje zvýšení schodku veřejných financí na 2,7 % HDP v roce 2014 a následně pokles na 1,4 % HDP v roce 2015. Prognóza útvarů Komise z jara 2014 očekává schodek ve výši 2,8 % HDP v roce 2014 a 1,5 % HDP v roce 2015. Po celé období prognózy tak schodek zůstane pod referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou Smlouvou. Kromě toho vláda v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 (5) oznámila a v dopise zaslaném Komisi potvrdila soubor dodatečných úsporných opatření a opatření ke zvýšení příjmů, která podle posouzení Komise dosáhnou objemu 0,2 % HDP a mají zabránit plánovanému významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.
-
Zvýšení schodku veřejných financí v roce 2014 je způsobeno zřízením zvláštního subjektu (likvidační subjekt, Abbaueinheit) pro likvidaci znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria. Externí skupina odborných poradců jmenovaná vládou odhaduje, že zřízení likvidačního subjektu pro banku Hypo Alpe Adria zatíží veřejné finance až 4 miliardami EUR (1,2 % HDP), přičemž tato částka zahrnuje kapitálovou injekci ve výši 750 milionů EUR, která již byla v roce 2014 poskytnuta. Jak se tato podpora nakonec projeví na nárůstu schodku, bude záviset na nezávislém přezkumu kvality aktiv banky Hypo Alpe Adria, který se uskuteční později v průběhu tohoto roku, aby Eurostat mohl vyhodnotit statistické zaznamenání této operace. Současné hodnocení expertní skupiny se zdá být provedeno s přiměřenou mírou opatrnosti, a proto ho lze považovat za hodnověrné; avšak nelze vyloučit ani to, že tato operace bude mít na výsledný schodek dopad větší. Toto představuje hlavní nepříznivé riziko pro projekci schodku na rok 2014. Současně však, rovněž vzhledem k dodatečným diskrečním opatřením, jež vláda oznámila po zveřejnění prognózy útvarů Komise a jež by měla vést k dalšímu snížení celkového schodku, se rizika pro schodek v roce 2014 zdají být celkově vyrovnaná.
-
Strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo veřejných financí bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, se mezi lety 2011 a 2013 zlepšovalo v průměru téměř o 0,7 % HDP ročně, což odpovídá doporučením Rady. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2014 a podle jejího posouzení aktualizovaného návrhu rozpočtového plánu předloženého dne 29. dubna 2014 a dodatečných opatření oznámených vládou dne 12. května 2014 se u strukturálního salda za rok 2014 očekává mírné zlepšení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že se zdá, že strukturální saldo v současnosti začíná o 0,5 % HDP zaostávat za požadovanou korekcí směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2014, což naznačuje, že je třeba posílit rozpočtová opatření, aby byl zajištěn úplný soulad s preventivní složkou Paktu o stabilitě a růstu s ohledem na vyvstávající riziko, že dojde k významnému odchýlení od požadovaného postupu korekce.
-
Poměr dluhu k HDP vzrostl mezi lety 2009 a 2013 ze 69,2 % na 74,5 %. Podle prognóz se hrubý veřejný dluh v roce 2014 zvýší zhruba na 80 % HDP, a to především v důsledku toho, že do něho budou zahrnuty závazky související s převodem znehodnocených aktiv banky Hypo Alpe Adria na likvidační subjekt.
(6)
Počínaje rokem 2014, což je rok následující po nápravě nadměrného schodku, podléhá Rakousko preventivní složce Paktu o stabilitě a růstu a mělo by přiměřeným tempem směřovat k dosažení svého střednědobého cíle, včetně dodržení výdajového kritéria, a učinit dostatečný pokrok v úsilí o dodržení kritéria snižování dluhu v souladu s čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97.
(7)
V souladu s čl. 126 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, byl-li podle názoru Rady nadměrný schodek v dotyčném členském státě napraven.
(8)
Podle názoru Rady byl nadměrný schodek v Rakousku napraven a rozhodnutí 2010/282/EU by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že nadměrný schodek v Rakousku byl napraven.
Článek 2
Rozhodnutí 2010/282/EU se zrušuje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Lucemburku dne 20. června 2014.
BESLUIT VAN DE RAAD
van 20 juni 2014
tot intrekking van Besluit 2010/282/EU betreffende het bestaan van een buitensporig tekort in Oostenrijk
(2014/404/EU)
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 126, lid 12,
Gezien de aanbeveling van de Europese Commissie,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Op 2 december 2009 heeft de Raad, bij Besluit 2010/282/EU (1), op grond van een aanbeveling van de Commissie, besloten dat in Oostenrijk een buitensporig tekort bestond. De Raad stelde vast dat voor 2009 met een overheidstekort van 3,9 % van het bbp werd gerekend en dat daarmee de in het Verdrag vastgelegde referentiewaarde van 3 % van het bbp werd overschreden, terwijl de bruto overheidsschuld zou uitkomen op 68,2 % van het bbp in 2009, dus boven de in het Verdrag vastgelegde referentiewaarde van 60 % van het bbp. Het overheidstekort en de overheidsschuld voor 2009 werden vervolgens herzien tot respectievelijk 5,5 % en 116,4 % van het bbp.
(2)
Op 2 december 2009 heeft de Raad, overeenkomstig artikel 126, lid 7, van het Verdrag en artikel 3, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1467/97van de Raad (2), op grond van een aanbeveling van de Commissie, tot Oostenrijk een aanbeveling gericht waarin het land werd verzocht om uiterlijk eind 2013 aan de buitensporigtekortsituatie een eind te maken. Die aanbeveling van de Raad is openbaar gemaakt.
(3)
Overeenkomstig artikel 4 van het aan de Verdragen gehechte Protocol betreffende de procedure bij buitensporige tekorten verstrekt de Commissie de voor de toepassing van de procedure benodigde gegevens. In het kader van de toepassing van dit protocol dienen de lidstaten, overeenkomstig artikel 3 van Verordening (EG) nr. 479/2009 van de Raad van 25 mei 2009 (3), de Commissie tweemaal per jaar, namelijk vóór 1 april en vóór 1 oktober, gegevens te verstrekken over het overheidstekort en de overheidsschuld, alsmede over andere, daarmee samenhangende variabelen.
(4)
Wanneer de Raad beziet of een besluit betreffende het bestaan van een buitensporig tekort moet worden ingetrokken, moet hij een besluit nemen op basis van ter kennis gebrachte gegevens. Bovendien mag een besluit betreffende het bestaan van een buitensporig tekort alleen worden ingetrokken als uit de prognoses van de Commissie blijkt dat het tekort gedurende de prognoseperiode de in het Verdrag vastgelegde referentiewaarde van 3 % van het bbp niet zal overschrijden (4).
(5)
Uit de gegevens die de Commissie (Eurostat) overeenkomstig artikel 14 van Verordening (EG) nr. 479/2009 na de kennisgeving van Oostenrijk van april 2014 heeft verstrekt, uit het stabiliteitsprogramma voor de periode 2014-2018 en uit de voorjaarsprognoses 2014 van de diensten van de Commissie blijkt dat de volgende conclusies gerechtvaardigd zijn:
-
nadat het overheidstekort in 2010 een piek bereikte van 4,5 % van het bbp, zakte het al in 2011 tot 2,5 % en daarmee onder de in het Verdrag vastgelegde referentiewaarde van 3 %. Deze verbetering ten opzichte van het aanvankelijk geplande begrotingsresultaat hing gedeeltelijk samen met het feit dat de overheidsuitgaven voor de herkapitalisatie van de „restbank” KA Finanz (circa 0,4 % van het bbp) in de overheidsrekeningen van 2012 zijn opgenomen, toen de eruit voortvloeiende gevolgen werden bevestigd op basis van de jaarrekening van de bank. In mindere mate was de daling van het tekort te danken aan het feit dat de uitgaven lager waren dan gepland en aan de gunstiger economische omstandigheden, waardoor de inkomsten sterker stegen dan voorspeld. In tegenstelling tot zowel de nationale prognoses als de prognoses van de Commissie bleef het overheidstekort in 2012 met 2,6 % van het bbp onder de 3 % van het bbp. Vanwege de risico's die dreigden in verband met mogelijke extra herstelmaatregelen voor de financiële sector, die in een tekort van meer dan 3 % van het bbp in de volgende jaren hadden kunnen resulteren, heeft de Commissie echter geen vroegtijdige stopzetting van de btp aanbevolen. Deze risico's hebben zich echter maar gedeeltelijk gerealiseerd en voor 2013 heeft Oostenrijk een tekort van 1,5 % van het bbp meegedeeld. Deze verdere daling van het tekort was grotendeels toe te schrijven aan de onverwachte omvang van de eenmalige maatregelen in verband met de verkoop van een mobieletelefoonspectrum, die goed was voor bijna 0,6 % van het bbp;
-
volgens het stabiliteitsprogramma voor de periode 2014-2018, dat de Oostenrijkse regering op 29 april 2014 heeft goedgekeurd, zal het tekort toenemen tot 2,7 % van het bbp in 2014 en daarna dalen tot 1,4 % van het bbp in 2015. Volgens de voorjaarsprognoses 2014 van de diensten van de Commissie zal het tekort in 2014 uitkomen op 2,8 % van het bbp en in 2015 op 1,5 % van het bbp. Aldus zal het tekort gedurende de prognoseperiode onder de in het Verdrag vastgelegde referentiewaarde van 3 % van het bbp blijven. Ter voorkoming van een verwachte significante afwijking van het vereiste aanpassingstraject in de richting van de middellangetermijnbegrotingsdoelstelling (MTD) heeft de regering in het kader van Verordening (EU) nr. 473/2013 van het Europees Parlement en de Raad (5) een reeks aanvullende bezuinigingen en hogere inkomsten aangekondigd, en in een brief aan de Commissie bevestigd, die door de Commissie zijn beoordeeld en 0,2 % van het bbp belopen;
-
de stijging van het overheidstekort in 2014 wordt veroorzaakt door het opzetten van een afsplitsingsstructuur (liquidatie-entiteit, Abbaueinheit) voor de liquidatie van de probleemactiva van Hypo Alpe Adria. Het effect van de oprichting van de liquidatie-entiteit voor Hypo Alpe Adria wordt door een externe deskundigengroep van door de regering benoemde adviseurs op maximaal 4 miljard EUR (1,2 % van het bbp) geraamd, met inbegrip van het effect van een al in 2014 verrichte kapitaalinjectie van 750 miljoen EUR. De definitieve bepaling van het tekortverhogende effect is afhankelijk van een onafhankelijke doorlichting van de kwaliteit van de activa van Hypo Alpe Adria. Deze doorlichting zal later dit jaar plaatsvinden om Eurostat in staat te stellen het statistische effect van deze transactie te beoordelen. De huidige door de deskundigengroep verrichte evaluatie lijkt te worden gekenmerkt door een redelijke mate van voorzichtigheid en kan derhalve als aannemelijk worden beschouwd. Dat deze maatregel een grotere impact op het tekort zal hebben, kan evenwel niet worden uitgesloten. Dit is het belangrijkste neerwaartse risico voor de tekortprognose voor 2014. Mede rekening houdend met de aanvullende discretionaire maatregelen die door de regering na de bekendmaking van de prognoses van de diensten van de Commissie zijn aangekondigd en tot een verdere vermindering van het nominale tekort zouden moeten leiden, lijken de risico's voor het tekort in 2014 over het algemeen in evenwicht te zijn;
-
het structurele saldo, d.w.z. het algemene overheidssaldo conjunctuurgezuiverd en ongerekend eenmalige en andere tijdelijke maatregelen, is tussen 2011 en 2013 elk jaar gemiddeld met bijna 0,7 % van het bbp verbeterd, hetgeen overeenkomt met de aanbevelingen van de Raad. Volgens de voorjaarsprognoses van de diensten van de Commissie, haar beoordeling van het bijgewerkte ontwerpbegrotingsplan dat op 29 april 2014 is ingediend en van de door de regering op 12 mei 2014 aangekondigde aanvullende maatregelen, verbetert het structurele saldo naar verwachting licht in 2014. Tegen deze achtergrond lijkt er zich momenteel een verschil van 0,5 % van het bbp af te tekenen ten opzichte van de vereiste aanpassing van het structurele saldo in de richting van de middellangetermijndoelstelling voor 2014, wat laat vermoeden dat de begrotingsmaatregelen moeten worden versterkt om volledig aan het preventieve deel van het stabiliteits- en groeipact te voldoen, gelet op het zich aandienende risico van een significante afwijking van het vereiste aanpassingstraject;
-
de schuldquote steeg van 69,2 % tot 74,5 % tussen 2009 en 2013. De bruto overheidsschuld zal naar verwachting in 2014 stijgen tot circa 80 % van het bbp, voornamelijk als gevolg van de opneming in de overheidsschuld van verplichtingen die zijn aangegaan in verband met de overdracht van de probleemactiva van Hypo Alpe Adria aan de liquidatie-entiteit.
(6)
Oostenrijk valt met ingang van 2014, het jaar na de correctie van het buitensporig tekort, onder het preventieve deel van het stabiliteits- en groeipact en moet in een passend tempo vooruitgang boeken in de richting van zijn MTD, daaronder begrepen de naleving van de uitgavenbenchmark, en voldoende vooruitgang boeken in de richting van de vervulling van het schuldcriterium, overeenkomstig artikel 2, lid 1 bis, van Verordening (EG) nr. 1467/97.
(7)
Volgens artikel 126, lid 12, van het Verdrag moet een besluit van de Raad betreffende het bestaan van een buitensporig tekort worden ingetrokken wanneer de Raad van oordeel is dat het buitensporige tekort in de betrokken lidstaat is gecorrigeerd.
(8)
Volgens de Raad is het buitensporige tekort in Oostenrijk gecorrigeerd en dient Besluit 2010/282/EU derhalve te worden ingetrokken,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
Uit een algehele evaluatie volgt dat het buitensporige tekort in Oostenrijk is gecorrigeerd.
Artikel 2
Besluit 2010/282/EU wordt ingetrokken.
Artikel 3
Dit besluit is gericht tot de Republiek Oostenrijk.
Gedaan te Luxemburg, 20 juni 2014.