NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 845/2012
ze dne 18. září 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 21. prosince 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby určitých výrobků z oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Kromě toho Komise vyrozuměla výrobce v Kanadě a Jihoafrické republice (dále jen „Jižní Afrika“), jelikož tyto země byly v oznámení o zahájení řízení uvedeny jako možné srovnatelné země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. října 2010 do 30. září 2011.
(5)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze šesti výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a již byli vybráni na základě prodeje, objemu výroby, velikosti a zeměpisné polohy v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představují 46 % výroby Unie a 38 % prodeje Unie. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Jeden výrobce v Unii uvedl, že si nepřeje být do vzorku zařazen, a byl proto nahrazen následujícím největším výrobcem.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 26 vyvážejících výrobců nebo jejich skupin v ČLR. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise původně vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však neposkytl přesné údaje o vývozu, a byl proto ze vzorku vyřazen. Další dva vyvážející výrobci, kteří byli do vzorku následně zařazeni, svoji spolupráci ukončili. Komise se proto nakonec rozhodla vzorek omezit na dva vyvážející výrobce s nejvyšším objemem vývozu do Unie, kteří byli původně vybráni jako součást vzorku. Objem jejich vývozu představuje více než 30 % celkového vývozu všech spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádali tři čínští vyvážející výrobci, včetně jedné společnosti zařazené do vzorku. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svoji žádost později stáhl. Druhý vyvážející výrobce zařazený do vzorku požádal pouze o individuální zacházení.
(8)
Pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Komise zaslala dotazníky dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, čtrnácti dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali, čtyřem výrobcům v Kanadě, třem výrobcům v Jižní Africe, pěti výrobcům v Korejské republice (dále jen „Jižní Korea“) a pěti výrobcům v Brazilské federativní republice (dále jen „Brazílie“), což jsou kandidátské země pro volbu srovnatelné země, dále šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti spolupracujícím dovozcům v Unii a známým uživatelům.
(10)
Odpověď zaslalo devět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce v Kanadě a jeden výrobce v další možné srovnatelné zemi, Jižní Koreji. Na dotazník také odpovědělo šest výrobců v Unii zařazených do vzorku, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a deset uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
ArcelorMittal Belgium, Belgie, a prodejní společnost ve spojení ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Lucembursko,
-
ArcelorMittal Poland, Polsko,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Německo,
-
voestalpine Stahl GmbH a voestalpine Stahl Service Center GmbH, Rakousko,
-
Tata Steel Maubeuge SA (dříve pod názvem Myriad SA), Francie,
-
Tata Steel UK Ltd, Spojené království.
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a společnost, která je s ní ve spojení, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China a společnost, která je s ní ve spojení, Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
(c)
Dovozci do Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Německo
(d)
Uživatelé v Unii
-
Steelpartners NV (společnost patří do skupiny Joris IDE), Belgie
3. Období šetření
(12)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou určité výrobky z oceli s organickým povlakem (dále jen „ocel s organickým povlakem“), tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(14)
Ocel s organickým povlakem se používá zejména ve stavebnictví, také pro další zpracování v různých výrobcích používaných ve stavebnictví (jako jsou sendvičové panely, střešní materiály, krytiny atd.) Mezi další použití patří výroba domácích spotřebičů (kuchyňské spotřebiče a přístroje na záznam a reprodukci zvuku nebo obrazu a podobná zařízení) nebo vybavení pro výstavbu (dveře, radiátory, osvětlení atd.).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření ukázalo, že ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR, ocel s organickým povlakem dovážená do Unie z ČLR a ocel s organickým povlakem vyráběná a prodávaná v Kanadě, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(16)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobky z ČLR nejsou srovnatelné s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie, jelikož výrobky z ČLR se prodávají v rámci jiného tržního a cenového segmentu a pro různé konečné použití, jako jsou venkovní stavby, zatímco v případě významné části výrobků výrobního odvětví Unie se jedná o vysoce kvalitní výrobky, používané pouze ve vysoce specializovaném odvětví domácích spotřebičů.
(17)
Z šetření vyplynulo, že ačkoli výrobci v Unii skutečně prodávali část své výroby v rámci tržních segmentů, jako jsou domácí spotřebiče, byly stejné výrobky prodávány i v odvětví stavebních materiálů, což má být hlavní tržní segment čínského vývozu. Kromě toho se zjistilo, že úrovně cen mezi těmito dvěma odvětvími jsou z velké části srovnatelné pro stejné druhy výrobků prodávané různým uživatelům.
(18)
Je třeba poznamenat, že jelikož je dotčený výrobek převážně standardizovaný, má podobné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek bez ohledu na konečné použití. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3. Žádosti o vyloučení výrobku
(19)
Někteří uživatelé, čínští vývozci a výrobci v Unii zaslali žádost o vyloučení některých typů výrobku. Jedná se např. o ocel s chromovým nebo cínovým povlakem, ocelové pláty opatřené anorganickou zinkosilikátovou vrstvou nebo vrstvou z jiných než organických materiálů.
(20)
Tato otázka však není doposud uzavřena, jelikož některé tyto žádosti neobsahují dostatečnou dokumentaci, aby bylo možno přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Bylo proto rozhodnuto tyto žádosti dále vyhodnocovat.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(22)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, požádali tři vyvážející výrobci z ČLR o zacházení jako v tržním hospodářství a zaslali vyplněný příslušný formulář žádosti ve stanovené lhůtě, přičemž jeden vyvážející výrobce svoji žádost následně stáhl.
(23)
Pokud jde o dva zbývající spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, bylo na základě rozsudku Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (3) rozhodnuto přezkoumat žádosti jak vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd a společnosti, které s ní jsou ve spojení), tak vyvážejícího výrobce, který do vzorku zařazen nebyl (Union Steel China a společnost, která s ní je ve spojení). Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(24)
Zjistilo se, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, jsou podstatně zkreslené kvůli státním zásahům na trhu s ocelí v ČLR a v zásadě se nezakládají na tržní hodnotě, jak vyžaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka základního nařízení.
(25)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že velkou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou ovlivňovány různými pětiletými průmyslovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(26)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(27)
Toto zkreslení se odráží v ceně, již společnosti, které jsou předmětem šetření, platily za ocelové svitky válcované za tepla během období šetření. Tato cena byla výrazně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Lze proto vyvodit, že výroba oceli s organickým povlakem má díky zásahům státu prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, což zkresluje cenu oceli s organickým povlakem v ČLR. Toto zkreslení představuje pro čínské vyvážející výrobce výraznou výhodu, pokud jde o náklady, jelikož náklady na hlavní surovinu, ocelové svitky válcované za tepla, tvoří přibližně 80 % výrobních nákladů. Kritérium 1 nelze tedy považovat za splněné.
(28)
Kromě obecné situace popsané výše nesplnil jeden vyvážející výrobce ani kritérium 2, a to kvůli významným nedostatkům v systémech účetnictví tří společností, které jsou s ním v rámci skupiny ve spojení.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(30)
Písemné podání poskytl žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a orgány ČLR. Žadatel s výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství souhlasil. Čínský vyvážející výrobce zejména zpochybnil tvrzení, že jsou ceny účtované společnostem, které jsou předmětem šetření, za ocelové svitky válcované za tepla výrazně nižší než mezinárodní ceny, avšak na podporu svého tvrzení neposkytl žádné informace. Údaje Eurostatu, potvrzené dalšími dostupnými statistickými údaji (4), jasně ukazují, že uvedené ceny byly výrazně nižší než mezinárodní ceny porovnávané s odpovídajícími cenami v Evropě, Severní Americe, Jižní Americe a Japonsku. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(31)
Orgány ČLR uvedly, že existence případných zkreslení ceny suroviny, tj. ocelových svitků válcovaných za tepla, na úrovni celého výrobního odvětví nemusí automaticky vylučovat soulad s kritériem 1, které stanoví určení na úrovni podniků. Jak je však uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, zkreslení ceny hlavní suroviny se odráží v ceně účtované všem společnostem, které jsou předmětem šetření. Tuto skutečnost za prvé nezpochybnila ani jedna strana a za druhé, zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství proběhlo na úrovni jednotlivých společností a zjištění nejsou omezena na všeobecné horizontální záležitosti. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
Orgány ČLR dále uvedly, že pětileté plány jsou nezávazné pokyny, které nejsou v ČLR právně závazné. Jak je však uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, bez ohledu na přesný právní status těchto plánů nelze popřít, že jejich prostřednictvím mají zásahy vlády ČLR významný dopad na výrobní kapacitu v odvětví oceli a jeho výkon. Toto tvrzení se proto zamítá.
(33)
Orgány v ČLR dále tvrdí, že způsob vyřizování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství ze strany Komise je neslučitelný s rozsudky Soudního dvora ze dne 2. února 2012 (5) (dále jen „rozsudek ve věci Brosmann“) a ze dne 19. července 2012 (6) (dále jen „rozsudek ve věci Zhejiang Xinan Chemical“). Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že řízení bylo provedeno v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann, jak uznaly i orgány ČLR ve svém podání. Kromě toho se v rozsudku ve věci Zhejiang jednalo o státní zásahy do rozhodování společnosti. Nicméně v tomto řízení byla hlavním důvodem pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství skutečnost, že cena hlavní suroviny neodráží tržní hodnoty. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(34)
Čínské orgány dále uvedly, že jelikož současně probíhající antisubvenční řízení týkající se dotčeného výrobku rovněž zkoumalo záležitost zkreslení ceny hlavní suroviny, měla Komise vzít v úvahu důkazy shromážděné v této záležitosti v uvedeném souběžně probíhajícím řízení. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího antidumpingového řízení bylo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství zkoumáno, zda náklady na hlavní surovinu odráží tržní hodnoty. Závěr, že výroba oceli s organickým povlakem v ČLR má prospěch z neobvykle nízkých cen ocelových svitků válcovaných za tepla, jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, proto v tomto ohledu skutečně platí a nijak nepředjímá jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení a naopak. Jakákoli případná zjištění antisubvenčního řízení jsou odlišného charakteru než rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
(35)
Orgány ČLR rovněž tvrdily, že Komise čínským orgánům nesdělila zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, neboť útvary Komise poskytly dne 12. července 2012 prostřednictvím verbální nóty předané čínskému zastoupení při EU informační dokument ohledně zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Rovněž bylo předloženo tvrzení, že Komise použila pro uložení prozatímních cel neověřené údaje od výrobce ve srovnatelné zemi. To však není pravda, protože Komise použila údaje, které analyzovala a zjistila, že jsou spolehlivé, jak je jasně stanoveno ve 48. bodě odůvodnění. Komise musela požádat výrobce ve srovnatelné zemi (Kanada) o spolupráci, jelikož, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění, výrobce v jiné srovnatelné zemi (Jižní Korea) svoji spolupráci ukončil těsně před plánovanou a dohodnutou inspekcí. Šetření na místě v prostorách výrobce bude proto provedeno po skončení prozatímní fáze řízení. Bylo také namítnuto, že společnost ve srovnatelné zemi (Jižní Korea) se rozhodla spolupráci ukončit na základě rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. To však není pravda, jelikož k ukončení spolupráce došlo dne 3. července, zatímco zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství byla poskytnuta dne 12. července 2012.
(37)
Žádný z předložených argumentů nebyl takové povahy, aby vedl ke změně zjištění, pokud jde o rozhodnutí týkající se zacházení jako v tržním hospodářství.
(38)
Z výše uvedeného vyplývá, že ani jedna z obou spolupracujících skupin vyvážejících výrobců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(40)
Vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku a požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádal o individuální zacházení, v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Druhý vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR splňují kritéria pro přiznání individuálního zacházení.
3. Individuální zjišťování
(41)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo šest spolupracujících vyvážejících výrobců v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, přičemž pouze jeden z nich požádal o zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo předběžně rozhodnuto, že individuální zjišťování se provede u vyvážejícího výrobce, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, a sice společnost Union Steel China, jelikož nebylo příliš zatěžující zjišťování provést vzhledem k tomu, že u uvedeného vyvážejícího výrobce již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(42)
Tento vyvážející výrobce požádal kromě zacházení jako v tržním hospodářství i o individuální zacházení v případě, že by mu zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Po přezkoumání uvedené žádosti bylo předběžně rozhodnuto společnosti Union Steel China udělit individuální zacházení, jelikož splňovala příslušná kritéria.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(43)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(44)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít buď Kanadu nebo Jižní Afriku jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(45)
Komise zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dotazníky výrobcům oceli s organickým povlakem v Kanadě a Jižní Africe, a rovněž výrobcům v Brazílii a Jižní Koreji. Na dotazníky odpověděli pouze dva výrobci oceli s organickým povlakem, jeden v Kanadě a druhý v Jižní Koreji. Zdá se, že obě země jsou otevřenými trhy bez dovozních cel a s významným dovozem z několika třetích zemí. V Jižní Koreji jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Nicméně ve velmi pokročilém stadiu řízení a těsně před inspekcí útvarů Komise na místě, dne 3. července 2012, však jihokorejský výrobce nevysvětlitelně ukončil spolupráci.
(46)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byla jako srovnatelná země vybrána Kanada. V Kanadě jsou kromě tohoto nejméně čtyři další domácí výrobci dotčeného výrobku, což na tomto trhu zajišťuje zdravou konkurenci. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Kanada považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(47)
Několik zúčastněných stran namítlo, že strukturu nákladů kanadského výrobce nelze srovnávat se strukturou nákladů čínského vyvážejícího výrobce. Žádné významné rozdíly ve struktuře nákladů však nebyly zjištěny a toto tvrzení se tudíž zamítá.
(48)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly analyzovány a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(49)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(50)
Jelikož společnost, která byla zařazena do vzorku a společnost, jejíž žádost o individuální zjišťování byla přijata, neprokázaly, že splňují kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, a další společnost, která byla zařazena do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací od výrobce ve srovnatelné zemi.
(51)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Kanadě nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující kanadský výrobce prodává obdobný výrobek v reprezentativním množství na domácím kanadském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jehož žádost o individuální zjišťování byla přijata.
(52)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly tudíž stanoveny výrobní náklady kanadského výrobce během období šetření.
(53)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného druhu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného druhu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(54)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(55)
Pokud jde o neziskové druhy výrobků, byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů kanadského výrobce plus prodejní, správní a režijní náklady a ziskového rozpětí u ziskových druhů výrobků.
4.3. Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
4.4. Srovnání
(57)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
5. Dumpingová rozpětí
(58)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(59)
Vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl vypočítán pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Na základě toho činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením 61,1 %.
(60)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(61)
Vzhledem k tomu, že míra spolupráce ze strany ČLR činila přibližně 70 %, bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy produktů vyvážejících výrobců. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 77,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(62)
Na základě toho činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Vážený průměr vzorku
61,1 %
Celostátní dumpingové rozpětí
77,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(63)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(64)
Během období šetření vyrábělo ocel s organickým povlakem 22 výrobců v Unii. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta na přibližně 3 645 298 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(65)
Během šetření se zjistilo, že významná část výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku byla určena k využití pro vlastní spotřebu, tj. výrobky byly často pouze předány (bez faktury) a/nebo dodány za transferové ceny v rámci jedné společnosti nebo skupiny společností k dalšímu navazujícímu zpracování.
(66)
V zájmu zjištění, zda výrobní odvětví Unie utrpělo újmu či nikoliv, a za účelem stanovení spotřeby a různých ekonomických ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Unie, se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie.
(67)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly shromážděny a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s ocelí s organickým povlakem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(68)
Bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu v případě těchto ekonomických ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu a ceny; ukazatele újmy byly tedy upraveny o známé využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej v rámci výrobního odvětví Unie, přičemž využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly analyzovány odděleně.
(69)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohou být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, investice, stav zásob, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost získávat kapitál skutečně závisí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
3. Spotřeba v Unii
(70)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a rovněž jej prodává/předává společnostem, které jsou ve spojení, k dalšímu navazujícímu zpracování, např. střediskům služeb pro ocelářský průmysl.
(71)
Při výpočtu zřejmé spotřeby oceli s organickým povlakem v Unii Komise sečetla objem celkového dovozu oceli s organickým povlakem do Unie na základě údajů Eurostatu a objem prodeje a využití pro vlastní spotřebu obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie na základě údajů z podnětu a ověření během inspekcí u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(72)
Pokud jde o údaje Eurostatu týkající se dovozu, je třeba poznamenat, že popisy příslušných kódů KN (viz 13. bod odůvodnění výše) nejsou omezeny na popis výrobku, který je předmětem šetření, a údaje podle Eurostatu o dovozu pod těmito kódy mohou tedy zahrnovat i jiné výrobky. Nicméně kvůli nedostatku informací o případném množství takového dalšího dovozu či důkazů svědčících o jeho významném množství bylo předběžně rozhodnuto použít úplné údaje týkající se dovozu pod příslušnými kódy KN na základě údajů Eurostatu.
(73)
Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba (v tunách)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Index (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu EU snížila o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize zejména na stavebnictví k poklesu o přibližně 24 %. Poté začala spotřeba opět stoupat a celkově vzrostla od roku 2009 do období šetření o 20 %, nicméně nedosáhla původní úrovně z roku 2008.
4. Dovoz z dotčené země a podíl na trhu
(75)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Index (2008 = 100)
100
42
114
163
Zdroj: Eurostat
(76)
Bez ohledu na vývoj spotřeby došlo u objemu dovozu z ČLR v posuzovaném období k výraznému nárůstu, a to o 49 %. V důsledku negativních dopadů hospodářské krize klesl v roce 2009 výrazně i objem dovozu z ČLR. Dovoz z ČLR však začal opět velmi rychle stoupat a v období od roku 2009 do období šetření dosáhl nárůstu na úrovni působivých 367 %.
(77)
Stejně tak se v posuzovaném období zvýšil podíl na trhu tohoto dovozu, a sice o 63 %. I když v období 2008 až 2009 klesl více než o polovinu, vykázal od roku 2009 do období šetření výrazný nárůst, který dosáhl 290 %.
4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
875
728
768
801
Index (2008 = 100)
100
83
88
91
Zdroj: Eurostat
(78)
Průměrná cena dovozu z ČLR klesla během posuzovaného období o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k výraznému poklesu o 17 %, poté vzrostla během období 2009 až 2010 o pět procentních bodů a během období šetření o další tři procentní body.
(79)
Ceny dovozu z ČLR byly v celém posuzovaném období setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Z výše uvedené tabulky vyplývá, že ačkoli v době vrcholící hospodářské krize v roce 2009, kdy spotřeba náhle klesla a na trhu došlo k výraznému zpomalení, nepomohlo čínskému dovozu udržet si podíl na trhu ani cenové snížení o 17 %, došlo díky neustálému cenovému podbízení v následujících letech ke stabilnímu působivému nárůstu podílu na trhu čínského dovozu od roku 2009 do období šetření.
(80)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(81)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení až o 25,9 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(82)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(83)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(84)
V zájmu stanovení mikroekonomických ukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a stav zásob, poskytlo šest výrobců v EU zařazených do vzorku potřebné údaje, které byly u nich také ověřeny.
(85)
Údaje, které žadatel poskytl za všechny výrobce oceli s organickým povlakem v Unii, byly porovnány s dalšími dostupnými zdroji a ověřenými údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku a použity ke stanovení makroekonomických ukazatelů, jako je výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost a produktivita.
5.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(86)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Index (2008 = 100)
100
77
88
86
Výrobní kapacita (v tunách)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Index (2008 = 100)
100
102
96
96
Index využití kapacity
75 %
56 %
68 %
67 %
Index (2008 = 100)
100
75
91
90
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 14 %. Výroba prudce poklesla v roce 2009 zároveň se snížením poptávky, ovšem v roce 2010 o něco vzrostla, nicméně během období šetření navzdory nárůstu spotřeby opět mírně poklesla.
(88)
Výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 4 %. Využití kapacity vykázalo stejný trend jako výroba a v posuzovaném období kleslo o 10 %.
5.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Index (2008 = 100)
100
81
90
87
Podíl na trhu (v tunách)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Index (2008 = 100)
100
106
104
96
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník
(89)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 19 %. V roce 2010 se tento objem zvýšil o devět procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o tři procentní body.
(90)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl během posuzovaného období o 4 %. Po počátečním nárůstu podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2009 došlo v roce 2010 a v období šetření opět k jeho poklesu, takže výsledný podíl na trhu byl o 6 % nižší během období šetření než v roce 2009, a to i přesto, že ve stejném období vzrostla spotřeba o více než 20 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřeby a získat zpět objem prodeje a část podílu na trhu, které ztratilo.
(91)
Zatímco spotřeba Unie klesla během posuzovaného období o 9 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, klesl o 13 %, snížil se podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 2,3 procentní body z 59 % v roce 2008 na 56,7 % během období šetření.
5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Index (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivita (t/FTE)
621
545
648
672
Index (2008 = 100)
100
88
104
108
Zdroj: podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(92)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví unie postupně klesala. Celkový počet zaměstnanců v tomto výrobním odvětví počítaný v ekvivalentech plného pracovního úvazku klesl během posuzovaného období o 20 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhl v období šetření. Produktivita nicméně v posuzovaném období vzrostla o 8%, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví rovněž snažilo snížit výrobní náklady.
5.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
5.3.1. Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii a výrobní náklady
(93)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Od roku 2009 do období šetření ceny zároveň se zvýšením spotřeby a objemem prodeje vzrostly o 23 %, nedosáhly však výše z roku 2008.
(94)
Současně vzrostly během posuzovaného období průměrné náklady na výrobu a prodej obdobného výrobku o 6 %, a to kvůli nárůstu výrobních nákladů na jednotku, zatímco prodejní, správní a režijní náklady na jednotku klesly o 34 %.
(95)
Po poklesu jednotkové ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření došlo ve výrobním odvětví Unie k růstu nákladů, který mohl být vyrovnán pouze mírným zvýšením cen, což přesně stačilo na udržení úrovně ziskovosti z roku 2010 a z období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly stabilně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
OŠ
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
5.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(96)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 během hospodářské krize dramaticky klesla ziskovost výrobního odvětví Unie, což vedlo ke ztrátě 13,9 %. Od roku 2010 se situace začala zlepšovat, nicméně rostoucí výrobní náklady neumožnily dosáhnout úrovně ziskovosti, která je považována pro dané výrobní odvětví za přiměřenou a udržitelnou (6,7 %, viz 156. bod odůvodnění). Během celého posuzovaného období poklesla ziskovost o 61 %.
(97)
Vývoj v oblasti peněžního toku z velké části odrážel záporný vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v roce 2010. Obdobně i návratnost investic klesla o 56 % z 13,8 % v roce 2008 na 6 % v období šetření.
(98)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na začátku posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie učinit významné investice, poté však jejich výše v roce 2009 výrazně klesla, přičemž během posuzovaného období došlo k celkovému poklesu o 73 %.
(99)
Jak je uvedeno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie se zhoršily, nebylo však zjištěno, že by v průběhu posuzovaného období byla vážně postižena jeho schopnost získávat kapitál.
5.3.3. Stav zásob
2008
2009
2010
OŠ
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(100)
U šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku představoval stav zásob v období šetření přibližně 8 % objemu výroby. Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 12 %. Ačkoli je třeba poznamenat, že stav zásob není pro dané výrobní odvětví významným ukazatelem, jelikož se výroba odvíjí zejména od konkrétních objednávek, došlo k hlavnímu nárůstu stavu zásob od roku 2009 do období šetření, což odpovídalo období největšího nárůstu dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.4. Mzdové náklady
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Průměrné mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období pouze o 2 %, což je nižší než míra inflace. Z šetření vyplynulo, že výrobci zařazení do vzorku výrazně snížili zejména celkové a administrativní náklady a dohlíželi na účinnost.
5.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(102)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, v EU existuje významný trh s ocelí s organickým povlakem, který tvoří navazující zpracování tohoto výrobku výrobním odvětvím Unie. Za účelem analýzy tohoto trhu byl zohledněn veškerý objem využití pro vlastní spotřebu a objem prodeje stranám, které jsou ve spojení (závislý prodej), výrobci v Unii zařazenými do vzorku a dalšími výrobci v Unii.
(103)
Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej byly určeny k dalšímu zpracování samotnými společnostmi nebo společnostmi, které jsou s nimi ve spojení v rámci skupiny výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří zejména obchodují se stavebními materiály, a jsou tudíž koncovými uživateli oceli s organickým povlakem.
(104)
Na výše uvedeném základě bylo stanoveno, že využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej výrobců v Unii představovaly 27 % celkového objemu výroby během období šetření. Během posuzovaného období kleslo využití pro vlastní spotřebu a související objem prodeje o 19 % a podíl na trhu se snížil o 11 %.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Index (2008 = 100)
100
76
81
81
Podíl na trhu
22 %
22 %
20 %
19 %
Index (2008 = 100)
100
100
94
89
Zdroj: Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(105)
Hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje byla analyzována na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci zařazenými do vzorku, které u nich byly ověřeny během inspekcí. Z šetření vyplynulo, že mezi využitím pro vlastní spotřebu a závislým prodejem nebyl, pokud jde o konečné využití výrobku, významný rozdíl. Využití pro vlastní spotřebu uváděly společnosti, kde navazující výroba probíhala v rámci stejné právnické osoby, zatímco závislý prodej byl prodej na fakturu jiným právnickým osobám, které jsou ve spojení. Kromě toho byla metoda pro stanovení cen v rámci využití pro vlastní spotřebu i závislého prodeje stranám, které jsou ve spojení, podobná, tj. společnostem ve spojení i navazujícím interním výrobním jednotkám společností zařazených do vzorku byla účtována reálná hodnota (metoda „cost plus“) výrobku.
(106)
Průměrná hodnota na tunu se tak během posuzovaného období zvýšila o 1 % a byla tudíž během období šetření o 2 % nižší než prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku určená odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2008
2009
2010
OŠ
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
967
787
910
975
Index (2008 = 100)
100
81
94
101
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(107)
Vzhledem k tomu, že většina závislého prodeje a využití pro vlastní spotřebu byla určena pro navazující obchodování se stavebními materiály výrobců v Unii, byly uvedený prodej a využití pro vlastní spotřebu rovněž nepřímo vystaveny konkurenci od ostatních hráčů na trhu, včetně dumpingového dovozu z ČLR. Interní poptávka ze strany navazující výroby se odvíjí od šance následné výrobky prodat na volném trhu, který není ovlivňován dumpingovým dovozem. Lze tedy vyvodit, že příčinou klesajícího objemu a podílu na trhu během posuzovaného období byla konkurence dumpingového dovozu z ČLR.
5.3.6. Účinky minulého dumpingu a subvencování
(108)
Jelikož se jedná o první antidumpingové řízení ohledně dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného minulého dumpingu nebo subvencování.
6. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(109)
Všechna zjištěná rozpětí uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou výrazně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
7. Závěr ohledně újmy
(110)
Šetřením bylo prokázáno, že se všechny ukazatele újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršily, nebo se nevyvíjely v souladu se spotřebou.
(111)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 13 % a jeho podíl na trhu se z 59 % v roce 2008 propadl na 56,7 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření po roce hospodářské krize, která měla dopad na poptávku, zvýšila o 20 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k výrazné expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo opět získat ztracený podíl na trhu. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(112)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(113)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(114)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(115)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 9 %, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl přibližně o 49 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl o 63 % z 8,3 % v roce 2008 na 13,6 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, o 13 % a jeho podíl na trhu se zmenšil o 4 % z 59 % v roce 2008 na 56,7 % v období šetření.
(116)
Ačkoli byl dovoz z ČLR rovněž poznamenán hospodářskou krizí a v letech 2008 a 2009 klesl o 68 %, začal od roku 2009 do období šetření znovu velmi rychle růst, přičemž na konci období šetření byl o 367 % větší, přestože se spotřeba Unie v tomto období zvýšila pouze o 20 %. Snížením jednotkové ceny o 9 % ve srovnání s rokem 2008 a cenovým podbízením vůči výrobnímu odvětví Unie o 25,9 % během období šetření navýšil čínský dovoz svůj podíl na trhu od roku 2008 do období šetření o 63 % a dosáhl podílu 13,6 %.
(117)
Zároveň od roku 2008 do období šetření klesl objem prodeje výrobců v Unii stranám, které nejsou ve spojení, celkem o 13 %. V době zotavování trhu, od roku 2009 do období šetření, zvýšilo výrobní odvětví Unie objem prodeje stranám, které nejsou ve spojení, o pouhých 8 %, zároveň však ztratilo 9 % podílu na trhu, a z rostoucí spotřeby tedy těžilo pouze v omezené míře. Prospěch ze zvyšující se spotřeby tak měl zejména čínský dovoz, který ostatní hráče na trhu výrazně předběhl.
(118)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období snížily o 9 %. I když po prudkém poklesu v roce 2009 pak mezi rokem 2009 a obdobím šetření pomalu rostly, zůstávaly stabilně pod úrovní cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Jednotková cena pro odběratele v EU, kteří nejsou ve spojení, klesla o pouhá 3 %, a prokázala tak určitou odolnost vůči tlaku na ceny vyvíjenému čínským dovozem. Tyto ceny se však zjevně udržely na úkor nižšího objemu prodeje a snížené ziskovosti z tohoto prodeje, která klesla z 6,7 % v roce 2008 na 2,6 % v období šetření, celkem tedy o 61 %, přičemž zároveň rostly výrobní náklady.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit, že prudký nárůst dumpingového dovozu z ČLR při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, hrál rozhodující roli ve způsobení podstatné újmy výrobnímu odvětví Unie, které pak již nemohlo plně těžit ze zotavující se spotřeby v Unii.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Index (2008 = 100)
100
131
88
114
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Index (2008 = 100)
100
123
112
97
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Index (2008 = 100)
100
84
58
74
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Index (2008 = 100)
100
110
82
94
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj: Eurostat
(120)
Přestože dovoz z ČLR představoval během období šetření 56 % veškerého dovozu do EU, byly zde i další významné zdroje dovozu, a sice z Indické republiky (dále jen „Indie“) (11 %) a Jižní Koreje (19 %). Na rozdíl od dovozu z ČLR poklesl dovoz z Indie, i přes výrazné snížení průměrné ceny o 12 %, během posuzovaného období celkem o 12 % a ztratil 3 % podílu na trhu. Dovoz z Jižní Koreje vzrostl o pouhá 4 %, přičemž průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008. Indický dovoz vykazoval v období šetření 2,7 % podílu na trhu, zatímco dovoz z Jižní Koreje měl podíl 4,6 %.
(121)
Dovoz z ostatních zemí, který představoval 14 % celkového dovozu, klesl o 33 % a jeho průměrná cena zůstala na úrovni z roku 2008.
(122)
Přestože byla průměrná cena dovozu ze všech ostatních zemí nižší než cena výrobního odvětví Unie, jeho případný účinek lze považovat pouze za okrajový. Zaprvé neexistují důkazy, že dovoz z ostatních zdrojů probíhal podle nekalých praktik. Zadruhé, na rozdíl od čínského dovozu, byla celková úroveň cen z ostatních hlavních zdrojů dovozu relativně stabilní během celého posuzovaného období, z čehož vyplývá, že výrobní odvětví Unie může tomuto dovozu v daných tržních segmentech úspěšně konkurovat. Zatřetí dovoz z ostatních zemí v posuzovaném období klesl a stále zůstává na nízké úrovni, jak celkově, tak i u jednotlivých hlavních vyvážejících zemí. Kromě toho potvrzuje klesající podíl na trhu ostatního dovozu, že tento dovoz nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj: Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(123)
Celkový vývoz oceli s organickým povlakem výrobního odvětví Unie do třetích zemí poklesl podle údajů Eurostatu během posuzovaného období o 10 %. Průměrná cena však byla poměrně vysoká a během posuzovaného období se zvýšila o 2 %. Vývoz představoval 17 % celkové výroby EU a umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a snížit celkové výrobní náklady. Lze proto dojít k závěru, že vývozní aktivity výrobního odvětví Unie nemohly být možnou příčinou podstatné újmy.
(124)
Tento celkový obraz odráží situace ve vývozu odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento vývoz klesl během posuzovaného období o 14 %, nicméně i zde byly jednotkové vývozní ceny stabilně vyšší (průměrně o 2 až 12 % podle daného roku), než ceny v EU. Vzhledem k tomu, že objem vývozu tvořil pouze 3 % celkové výroby, nemohl přispět k újmě způsobené trhu EU.
3.3. Vlastní dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(125)
V průběhu šetření bylo namítnuto, že žadatelé (prostřednictvím svých společností ve spojení) sami dováželi dotčený výrobek z ČLR a že tento dovoz představoval 20 až 40 % celkového dovozu z ČLR. Na podporu tohoto tvrzení však nebyl předložen žádný důkaz. Po prošetření těchto tvrzení bylo zjištěno, že během období šetření výrobci v Unii dovezli přibližně pouze 10 000 tun, což bylo z velké části v souladu s údaji poskytnutými žadatelem při zahájení řízení. Dále bylo zjištěno, že společnosti, které jsou ve spojení s výrobci v Unii, dovezli přibližně stejný objem, o němž nebyly na základě článku 19 základního nařízení podány informace. Tento dovoz celkem představoval pouze 2-3 % celkového dovozu z ČLR. V důsledku toho nelze vyvodit, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR v takovém množství a podle takového vzorce, aby za prvé zpochybnilo vlastní status coby výrobců v Unii v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, nebo za druhé, aby si způsobilo újmu samo sobě. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila jeho účast v navazujícím obchodování se stavebními materiály (např. sendvičovými panely, lichoběžníkovými plechy atd.), a to buď přímo, nebo prostřednictvím společností, které jsou v rámci skupiny ve spojení. Tyto strany zejména uvedly, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem vlastním navazujícím podnikům za nižší ceny, než společnostem, které nejsou ve spojení, a tudíž vlastní podniky v rámci skupiny „subvencovalo“ a umožnilo jim cenové podbízení vůči konkurenci v navazujícím odvětví.
(127)
Jak je uvedeno ve 102. až 107. bodě odůvodnění výše, byla průměrná hodnota využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje za tunu v období šetření pouze o 2 % nižší než prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho šetření ukázalo, že využití pro vlastní potřebu a závislý prodej byly s největší pravděpodobní samy nepřímo ovlivněny nekalou konkurencí dumpingového dovozu. Pokud by navazující podniky výrobního odvětví Unie měly nějakou výhodu, jak tvrdily některé zúčastněné strany, projevilo by se to ve vývoji tohoto ukazatele újmy. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.5. Hospodářská krize
(128)
Hospodářská krize a její dopad na stavebnictví alespoň částečně vysvětluje pokles poptávky a tlak na ceny během posuzovaného období. Jak je uvedeno výše, v roce 2009 se spotřeba snížila o 24 %. Nicméně v roce 2010 se trh začal zotavovat a do konce období šetření vzrostla spotřeba o 20 %.
(129)
Při analýze újmy a příčinné souvislosti však bylo zhroucení trhu v roce 2009 a jeho následné zotavování od roku 2009 do období šetření analyzováno zvlášť. V rámci analýzy újmy a příčinné souvislosti bylo jasně prokázáno, že dovoz z ČLR maximálně využil zotavující se spotřeby a kromě toho neustále vykazoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, díky čemuž se možnost pro všechny hráče využít rovných šancí a zotavit se z krize stala neustálým bojem o přežití.
3.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(130)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, které z velké části sestává z vertikálně integrovaných výrobců oceli, nebyl dovoz z ČLR, ale strukturální problémy odvětví oceli EU, jako je např. nadbytečná kapacita. Rovněž bylo namítnuto, že konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení.
(131)
Výroba oceli s organickým povlakem je skutečně kapitálově náročná a dané odvětví má poměrně vysoké fixní náklady. Nelze však dojít k závěru, že by konsolidace odvětví oceli, která se uskutečnila před posuzovaným obdobím, vedla k nadbytečné kapacitě. Ze zjištění vyplývá, že po mírném zvýšení výrobní kapacity v roce 2009 odvětví v roce 2010 kapacitu snížilo a v období šetření došlo k dalšímu poklesu. Úroveň kapacity v období šetření byla na nižší úrovni než skutečná spotřeba v roce 2008, tedy rok před plným dopadem hospodářské krize. Spotřeba v EU se dosud nevrátila na úroveň z roku 2008.
(132)
Z šetření kromě toho vyplývá, že nepříznivý dopad nadbytečné kapacity lze připsat pouze v minimálním rozsahu výrobcům oceli s organickým povlakem v EU. Šetření zaprvé prokázalo, že výrobní odvětví Unie zjevně podniklo opatření s cílem zachovat účinnost - prodejní, správní a režijní náklady se výrazně snížily, a to o 34 %, přičemž produktivita za výrobní odvětví jako celek vzrostla o 8 % a u společností zařazených do vzorku o 6%. Za druhé pokračující investice do výrobních linek a flexibilita při jejich využívání pro výrobu jiných výrobků pomohly dosáhnout úspor z rozsahu a snížit konečné fixní náklady. Využití kapacity společností zařazených do vzorku tak během posuzovaného období kleslo o 18 %, průměrné výrobní náklady vzrostly pouze o 9 %, a to včetně nákladů na suroviny. Nelze proto dojít k závěru, že by nadbytečná kapacita narušila příčinnou souvislost. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období, a zejména od roku 2009 do období šetření, došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo také zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo získat zpět ztracený podíl na trhu a zlepšit ziskovost, přičemž další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, stagnovaly na úrovni z roku 2010 a zaměstnanost dosáhla své nejnižší úrovně.
(135)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(138)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 22 známých výrobců, kteří podle sdružení Eurofer představují veškerou výrobu oceli s organickým povlakem v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 5 400 lidí.
(139)
Žádný z výrobců se nepostavil proti zahájení šetření. Jak vyplývá z výše uvedených makroekonomických ukazatelů, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.
(140)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(141)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena oceli s organickým povlakem odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(142)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by ziskovost výrobního odvětví Unie nadále klesala. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Je rovněž pravděpodobné, že by jednotliví výrobci museli uzavřít svá výrobní zařízení, která byla během posuzovaného období vysoce ztrátová. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(143)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(144)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, přihlásilo se pět dovozců, nicméně na dotazník odpověděli pouze dva. V podnětu bylo uvedeno přibližně 100 uživatelů, z nichž se přihlásilo a vyjádřilo zájem o řízení 19 subjektů. Na dotazník následně odpovědělo deset společností.
(145)
Nejaktivnější uživatelé a dovozci předložili společná písemná podání a v průběhu šetření bylo uspořádáno několik slyšení. Jejich hlavní argumenty týkající se uložení opatření jsou analyzovány níže.
3.1. Hospodářská soutěž na trhu EU
(146)
Bylo předloženo tvrzení, že na trhu EU s ocelí s organickým povlakem není dostatečná hospodářská soutěž a že dovoz z ČLR byl nezbytný, aby společnosti dovážející a využívající ocel s organickým povlakem získali lepší vyjednávací pozici. Dále bylo namítáno, že výrobní odvětví Unie bylo s cílem kontrolovat trh součástí oligopolních uspořádání. Šetření v prozatímní fázi tato tvrzení nepotvrdilo. Mimo to bylo zjištěno, že výrobci v Unii si konkurovali na stejných trzích a často prodávali stejným odběratelům nebo stavebním společnostem patřícím různým výrobcům. Vzhledem k tomu, že až na nepodložené stížnosti o obtížích při vyjednávání o cenách nebyly poskytnuty žádné důkazy a že kromě pěti skupin výrobců v Unii, kteří podali stížnost, funguje v EU dalších jedenáct výrobců oceli s organickým povlakem, z nichž někteří jsou skutečně velcí, a s ohledem na řadu dalších zdrojů dovozu, se toto tvrzení nezdá podložené, a proto se předběžně zamítá.
3.2. Nedostatečné dodávky
(147)
Dále bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření na čínský dovoz by na trhu EU mělo za následek nedostatek oceli s organickým povlakem. Avšak vzhledem ke značné rozmanitosti výše popsaných zdrojů dodávek, jakož i volné výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie, se nepovažuje za pravděpodobné, že by k takové situaci došlo. Toto tvrzení se proto předběžně zamítá.
3.3. Závěr o zájmech uživatelů a dovozců
(148)
Deset spolupracujících uživatelů představovalo během období šetření 7 % celkového dovozu z Číny. Z šetření vyplynulo, že všichni uživatelé si udržují různé zdroje dodávek dotčeného výrobku. Nákup z Číny v průměru představoval přibližně 15 % jejich celkového nákupu výrobků z oceli s organickým povlakem. Kromě toho bylo zjištěno, že největší objem byl získán od výrobců v EU (73 %) a 12 % bylo dovezeno z jiných třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je vysoce standardizovaný, je význam napojení na odběratele spíše relativní, jelikož uživatelé i dovozci mohou, pokud jde o kvalitu výrobků, poměrně snadno změnit zdroje dodávek.
(149)
Z šetření vyplynulo, že všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho vykázali zisk v odvětví, které dotčený výrobek využívá, přičemž jejich ziskovost se v období šetření pohybovala od 1 % do 13 % v závislosti na společnosti. Kromě toho nebyla ziskovost těchto společností výrazně závislá na dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(150)
Na základě odpovědí uživatelů na dotazník byl odhadnut pravděpodobný vliv navrhovaných opatření. Proto i za předpokladu, že pro spolupracující uživatele nastane ta nejméně příznivá situace, a sice že cenové zvýšení nebude možné přesunout dále a uživatelé budou nuceni z Číny dovážet dřívější množství, znamenal by dopad výše cla na jejich výrobní náklady zvýšení o 1 až 5 %, přičemž pro ziskovost by to mohlo znamenat pokles o 1 až 2,8 procentních bodů pro většinu dovozu a o přibližně 4 procentní body pro dovoz podléhající zbytkovému clu. Nicméně je pravděpodobnější, že dopad bude výrazně nižší než výše popsaná situace; vzhledem k tomu, že dovoz z Číny představuje poměrně malou část obchodní činnosti uživatelů, lze očekávat, že zvýšení nákladů související s antidumpingovými opatřeními bude možné poměrně snadno přesunout dále. Navíc vzhledem k tomu, že kromě mnoha výrobců v EU jsou také k dispozici významné alternativní zdroje dovozu, na které se opatření nebudou vztahovat, například Indie a Jižní Korea, očekává se, že ceny na trhu po uložení opatření budou odrážet i tyto faktory.
(151)
Dva spolupracující dovozci představovali během období šetření přibližně 6 % celkového dovozu z Číny, přesný podíl nebyl zveřejněn v souladu s článkem 19 základního nařízení. Stejně jako uživatelé si i dovozci vedle ČLR udrželi různé zdroje dodávek. Navíc bylo zjištěno, že pokud by dovozci zachovali schéma dovozu, které používali během období šetření, mohla by být jejich ziskovost ovlivněna opatřeními více než ziskovost uživatelů. V praxi však bývají dovozci coby obchodníci ještě pružnější než uživatelé, a byli by proto s největší pravděpodobností první, kdo se obrátí na alternativní zdroje dodávek.
(152)
V této souvislosti je rovněž třeba uvést, že část prospěchu z čínského dovozu na straně uživatelů a dovozců vzniká na základě nekalé cenové diskriminace praktikované čínskými vývozci, která ji umožňuje, a nikoli díky přirozené konkurenční výhodě. Obnovení rovných podmínek na trhu EU by proto mělo napravit narušení obchodu, k němuž došlo kvůli dumpingovému dovozu, a v podstatě umožní trhu s ocelí s organickým povlakem vrátit se k přirozené dynamice a cenovému vývoji poháněným tržním hospodářstvím a nebude znevýhodňovat ostatní hráče (uživatele, výrobce, konečné uživatele), kteří nemohou bezprostředně těžit z dumpingového dovozu.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(153)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(154)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(155)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(156)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2008, kdy byl čínský dovoz na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 6,7 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(157)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 6,7 % k výrobním nákladům.
(158)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (7) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China a Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Jiné spolupracující společnosti
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Všechny ostatní společnosti
77,9 %
57,8 %
57,8%
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, a kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Všechny ostatní společnosti
57,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. září 2012.
VERORDENING (EU) Nr. 845/2012 VAN DE COMMISSIE
van 18 september 2012
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op bepaalde organisch beklede staalproducten van oorsprong uit de Volksrepubliek China
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) ("de basisverordening"), en met name artikel 7,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Opening van het onderzoek
(1)
Op 21 december 2011 heeft de Commissie met een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) ("het bericht van inleiding") de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer van bepaalde organisch beklede staalproducten van oorsprong uit de Volksrepubliek China ("het betrokken land" of "de VRC") aangekondigd.
(2)
De procedure werd ingeleid na een klacht die op 7 november 2011 was ingediend door Eurofer ("de klager"), die een groot gedeelte, in dit geval meer dan 70 %, van de totale productie in de Unie van bepaalde organisch beklede staalproducten vertegenwoordigt. Het bij de klacht gevoegde voorlopige bewijsmateriaal betreffende de dumping van het product en de daaruit voortvloeiende aanmerkelijke schade werd voldoende geacht om de inleiding van een procedure te rechtvaardigen.
2. Bij de procedure betrokken partijen
(3)
De Commissie heeft de klagers, andere haar bekende producenten in de Unie, de haar bekende producenten-exporteurs in de VRC en de haar bekende betrokken importeurs, handelaren, gebruikers, leveranciers en verenigingen, alsmede de vertegenwoordigers van de Volksrepubliek China van de inleiding van de procedure in kennis gesteld. De Commissie heeft ook producenten in Canada en de Republiek Zuid-Afrika ("Zuid-Afrika") in kennis gesteld omdat ze in het bericht van inleiding als mogelijk referentieland werden genoemd. De belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken om te worden gehoord.
(4)
Gezien het kennelijk grote aantal producenten-exporteurs, producenten in de Unie en niet-verbonden importeurs is in het bericht van inleiding vermeld dat werd overwogen om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening gebruik te maken van steekproeven. Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, werd aan alle bekende producenten-exporteurs en niet-verbonden importeurs gevraagd zich bij de Commissie kenbaar te maken en haar overeenkomstig het bericht van inleiding basisinformatie te verstrekken over hun activiteiten in verband met het betrokken product gedurende het tijdvak van 1 oktober 2010 tot en met 30 september 2011.
(5)
Wat de producenten in de Unie betreft, kondigde de Commissie in het bericht van inleiding aan dat zij voorlopig een steekproef met producenten in de Unie had geselecteerd. Deze steekproef bestond uit zes producenten in de Unie die bij de Commissie bekend waren als producenten van soortgelijke producten; zij waren geselecteerd op basis van hun verkoop, omvang, omvang van de productie en geografische ligging in de Unie. De in de steekproef opgenomen producenten in de Unie waren goed voor 46 % van de productie in de Unie en 38 % van de verkoop in de Unie. De belanghebbenden werden in het bericht van inleiding ook verzocht hun standpunt over de voorlopige steekproef uiteen te zetten. Een van de producenten in de Unie verklaarde dat hij niet in de steekproef wilde worden opgenomen; hij werd vervangen door de in omvang van de productie volgende producent.
(6)
26 producenten-exporteurs of groepen producenten-exporteurs in de VRC verstrekten de verlangde informatie en stemden ermee in te worden opgenomen in de steekproef. Op basis van de informatie die de Commissie van hen ontving, heeft zij aanvankelijk een steekproef samengesteld van de drie producenten-exporteurs met de grootste uitvoer naar de Unie. Een van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs verstrekte echter geen nauwkeurige uitvoergegevens en werd uitgesloten van de steekproef. Twee andere producenten-exporteurs die vervolgens in de steekproef werden opgenomen, hebben hun medewerking stopgezet. De Commissie besloot uiteindelijk om de steekproef te beperken tot de twee producenten-exporteurs die aanvankelijk voor de steekproef waren geselecteerd en die het meest naar de Unie uitvoerden. De omvang van hun uitvoer is goed voor meer dan 30 % van de totale uitvoer van alle medewerkende Chinese producenten-exporteurs.
(7)
Om de producenten-exporteurs in de VRC in staat te stellen desgewenst een behandeling als marktgerichte onderneming ("BMO") of een individuele behandeling ("IB") aan te vragen, heeft de Commissie de haar bekende betrokken Chinese producenten-exporteurs, de Chinese autoriteiten en alle andere Chinese producenten-exporteurs die zich binnen de in het bericht van inleiding vastgestelde termijnen hadden gemeld, de desbetreffende formulieren toegezonden. Drie producenten-exporteurs, waarvan er een in de steekproef was opgenomen, vroegen overeenkomstig artikel 2, lid 7, van de basisverordening om een BMO of, indien zij niet aan de daarvoor geldende voorwaarden voldeden, om een IB. Een van deze producenten-exporteurs, die niet in de steekproef was opgenomen, trok zijn verzoek vervolgens in. De andere producent-exporteur in de steekproef vroeg alleen om een IB.
(8)
Vijf niet-verbonden importeurs leverden de gevraagde informatie en stemden ermee in om in de steekproef te worden opgenomen. Gezien het beperkte aantal medewerkende importeurs bleek een steekproef niet meer nodig.
(9)
De Commissie heeft vragenlijsten gestuurd naar de twee in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs in de VRC, naar 14 andere producenten-exporteurs in de VRC die erom hadden verzocht, naar vier producenten in Canada, drie producenten in Zuid-Afrika, vijf producenten in de Republiek Korea ("Zuid-Korea"), vijf producenten in de Federale Republiek Brazilië ("Brazilië") - landen die in aanmerking kwamen als referentieland -, naar de zes in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, naar de vijf medewerkende importeurs in de Unie en naar de haar bekende gebruikers.
(10)
De Commissie heeft antwoorden ontvangen van negen producenten-exporteurs en verbonden ondernemingen in de VRC, een producent in Canada en een producent in een ander mogelijk referentieland, Zuid-Korea. Daarnaast reageerden de zes in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, twee niet-verbonden importeurs en tien gebruikers op de vragenlijst.
(11)
De Commissie heeft alle gegevens die zij voor de voorlopige vaststelling van dumping, de schade als gevolg hiervan en het belang van de Unie nodig achtte, verzameld en gecontroleerd. Bij de volgende ondernemingen werd ter plaatse een controle verricht:
a)
producenten in de Unie
-
ArcelorMittal Belgium, België en haar verbonden verkoopmaatschappij ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg;
-
ArcelorMittal Poland, Polen;
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duitsland;
-
voestalpine Stahl GmbH en voestalpine Stahl Service Center GmbH, Oostenrijk;
-
Tata Steel Maubeuge SA (vroeger bekend als Myriad SA), Frankrijk;
-
Tata Steel UK Ltd, Verenigd Koninkrijk;
b)
producenten-exporteurs in de VRC
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd en haar verbonden ondernemingen: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd en Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd en haar verbonden onderneming Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China en haar verbonden onderneming Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.;
c)
importeurs in de Unie
-
ThyssenKrupp Mannex, Duitsland;
d)
gebruikers in de Unie
-
Steelpartners NV (onderdeel van de groep Joris IDE), België.
3. Onderzoektijdvak
(12)
Het onderzoek naar dumping en schade had betrekking op de periode van 1 oktober 2010 tot en met 30 september 2011 (hierna "onderzoektijdvak" of "OT" genoemd). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 januari 2008 tot het eind van het onderzoektijdvak ("de beoordelingsperiode").
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
1. Betrokken product
(13)
Bij het betrokken product gaat het om bepaalde organisch beklede staalproducten (OBS), d.w.z. gewalste platte producten van niet-gelegeerd of gelegeerd staal (uitgezonderd roestvrij staal), aan ten minste één zijde geverfd, gevernist of bekleed met kunststof, met uitzondering van zogenaamde "sandwichpanelen" van de soort gebruikt in de bouw, bestaande uit twee metalen buitenplaten met een stabiliserende kern van isolatiemateriaal, en met uitzondering van producten met een laatste bekleding van zinkstof (een zinkrijke verf die 70 of meer gewichtspercenten zink bevat), momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 en ex 7226 99 70, van oorsprong uit de Volksrepubliek China ("het betrokken product").
(14)
De belangrijkste toepassing van OBS is in de bouwnijverheid, ook voor verdere verwerking in verschillende producten die in de bouwnijverheid worden gebruikt (zoals sandwichpanelen, dakbedekking, bekleding, enz.). Andere toepassingen zijn de productie van huishoudapparaten (wit- en bruingoed) of de uitrusting van gebouwen (deuren, radiatoren, verlichting, enz.).
2. Soortgelijk product
(15)
Uit het onderzoek is gebleken dat OBS die door de bedrijfstak van de Unie in de Unie worden geproduceerd en verkocht, OBS die op de binnenlandse markt van de VRC worden geproduceerd en verkocht en OBS die uit de VRC in de Unie worden ingevoerd, alsook OBS die in Canada (het referentieland) worden geproduceerd en verkocht, dezelfde fysische en chemische basiseigenschappen hebben en voor dezelfde doeleinden worden gebruikt. Daarom worden deze producten voorlopig beschouwd als gelijk in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
(16)
Enkele belanghebbenden beweerden dat de producten uit de VRC niet vergelijkbaar waren met de producten die door de bedrijfstak van de Unie worden verkocht, omdat de producten uit de VRC werden verkocht op een andere markt en in een ander prijssegment en voor andere doeleinden, zoals buitenconstructies, terwijl een aanzienlijk deel van de producten van de bedrijfstak van de Unie producten van hoge kwaliteit zijn die alleen worden gebruikt in de nichesector van de huishoudapparaten.
(17)
Uit het onderzoek is gebleken dat, hoewel de producenten in de Unie een deel van hun productie inderdaad verkochten aan marktsegmenten zoals huishoudapparaten, dezelfde producten ook werden verkocht aan producenten van bouwmaterialen, die voor de Chinese uitvoer het belangrijkste marktsegment zouden vormen. Bovendien werd vastgesteld dat in die sectoren de prijsniveaus voor dezelfde aan verschillende gebruikers verkochte productsoorten goed vergelijkbaar waren.
(18)
Opgemerkt zij dat, aangezien het betrokken product in hoge mate gestandaardiseerd is, het ook soortgelijke fysische en chemische basiseigenschappen heeft als het soortgelijke product, ongeacht het eindgebruik. Het argument is dan ook voorlopig afgewezen.
3. Verzoeken om het uitsluiten van producten
(19)
Er werden verschillende verzoeken ontvangen van gebruikers, Chinese exporteurs en producenten in de Unie om bepaalde productsoorten uit te sluiten. De producttypes waarvoor uitsluiting werd gevraagd, waren bijvoorbeeld met chroom of tin bekleed staal, stalen platen geverfd met anorganische zinksilicaatprimer of geverfd met ander dan organisch materiaal.
(20)
Er werden echter nog geen conclusies getrokken, aangezien sommige van die verzoeken onvoldoende gedocumenteerd zijn om een geïnformeerde beslissing te nemen. Daarom werd besloten om deze argumenten verder te onderzoeken.
C. DUMPING
1. Behandeling als marktgerichte onderneming ("BMO")
(21)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening wordt bij antidumpingonderzoeken inzake producten van oorsprong uit de VRC de normale waarde voor producenten die aan de criteria van lid 7, onder c), van dat artikel voldoen, vastgesteld overeenkomstig de leden 1 tot en met 6 van dat artikel. Voor de duidelijkheid zijn deze criteria hieronder nog eens kort samengevat:
-
besluiten van ondernemingen zijn een reactie op marktsignalen, zonder staatsinmenging van betekenis, en kosten weerspiegelen de marktwaarde;
-
ondernemingen beschikken over een duidelijke basisboekhouding die onder controle staat van een onafhankelijke instantie in overeenstemming met de hiervoor internationaal geldende normen en die alle terreinen bestrijkt;
-
er zijn geen verstoringen van betekenis die nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie;
-
de betrokken ondernemingen zijn onderworpen aan faillissements- en eigendomswetten die stabiliteit en juridische zekerheid verschaffen;
-
omrekening van munteenheden geschiedt tegen de marktkoers.
(22)
Zoals vermeld in overweging 8, verzochten drie producenten-exporteurs uit de VRC om een behandeling als marktgerichte onderneming ("BMO"). Zij beantwoordden het BMO-aanvraagformulier binnen de opgegeven termijn, waarna een producent-exporteur zijn aanvraag weer introk.
(23)
Wat betreft de twee resterende medewerkende producenten-exporteurs in de VRC die om een BMO hadden verzocht, werd naar aanleiding van een uitspraak van het Hof van Justitie van 2 februari 2012 (3) beslist om de aanvragen te onderzoeken van zowel de in de steekproef opgenomen producent-exporteur (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd en haar verbonden ondernemingen) als de producent-exporteur die niet in de steekproef was opgenomen (Union Steel China en haar verbonden onderneming). De Commissie heeft alle gegevens die zij noodzakelijk achtte ingewonnen en heeft de gegevens die in de BMO-aanvraag waren verstrekt ter plaatse bij de ondernemingen gecontroleerd.
(24)
Geen van de twee medewerkende groepen van producenten-exporteurs in de VRC bleek te voldoen aan de criteria om een BMO te krijgen, omdat de kosten van de belangrijkste grondstof, warmgewalste stalen coils, wegens staatsinmenging op de staalmarkt in de VRC ernstig vertekend zijn en niet hoofdzakelijk de marktwaarde weergeven zoals vereist in artikel 2, lid 7, onder c), eerste streepje, van de basisverordening.
(25)
De inmenging door de Chinese staat in de staalsector blijkt uit het feit dat een grote meerderheid van de grote Chinese staalproducenten staatsbedrijven zijn en doordat de geïnstalleerde capaciteit voor staal en de output worden beïnvloed door de verschillende industriële vijfjarenplannen, in het bijzonder het huidige 12de vijfjarenplan (2011-2015) voor de ijzer- en staalsector.
(26)
De staat oefent ook een grote controle uit over de grondstoffenmarkt. Voor cokes (samen met ijzererts de belangrijkste grondstof om staal te produceren) gelden kwantitatieve uitvoerbeperkingen en uitvoerrechten van 40 %. Daarom kan worden geconcludeerd dat de Chinese staalmarkt vertekend is wegens significante staatsinmenging.
(27)
Deze vertekening wordt weerspiegeld in de prijs die de onderzochte ondernemingen in het OT voor warmgewalste stalen coils betaalden. Vastgesteld werd dat die aanzienlijk onder de internationale prijzen lag. Daaruit volgt dat de productie van OBS wegens staatsinmenging profiteert van abnormaal lage prijzen voor warmgewalste stalen coils, waardoor de prijs van OBS in de VRC vertekend is. Deze vertekening levert een groot kostenvoordeel voor de Chinese producenten-exporteurs op aangezien de kosten voor de belangrijkste grondstof, warmgewalste stalen coils, ongeveer 80 % van de productiekosten uitmaken. Bijgevolg wordt niet voldaan aan criterium 1.
(28)
Naast de hierboven geschetste algemene situatie, voldeed een producent-exporteur ook niet aan criterium 2 wegens grote tekortkomingen in het boekhoudsysteem van drie van zijn verbonden ondernemingen.
(29)
De Commissie heeft de bevindingen van het BMO-onderzoek officieel bekendgemaakt aan de betrokken ondernemingen in de VRC, de autoriteiten van de VRC en de klager. Zij kregen ook de gelegenheid om hun standpunten schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord indien daar bijzondere redenen voor waren.
(30)
Er werden schriftelijke opmerkingen ingediend door de klager, door een Chinese producent-exporteur en door de autoriteiten van de VRC. De klager ging akkoord met de resultaten van het BMO-onderzoek. De Chinese producent-exporteur betwijfelde vooral of de prijzen die door de onderzochte ondernemingen voor warmgewalste stalen coils worden betaald aanzienlijk lager zijn dan de internationale prijzen, maar leverde geen informatie om die bewering te staven. Uit gegevens van Eurostat, die door andere statistische gegevens (4) worden bevestigd, blijkt echter dat deze prijzen aanzienlijk onder de internationale prijzen liggen wanneer ze werden vergeleken met de prijzen in Europa, Noord en Zuid-Amerika en Japan. Het argument werd dan ook afgewezen.
(31)
De autoriteiten van de VRC betoogden dat het bestaan van eventuele prijsvertekeningen voor warmgewalste stalen coils op het niveau van de gehele bedrijfstak niet automatisch betekent dat niet wordt voldaan aan criterium 1, waar sprake is van vaststelling op ondernemingsniveau. Zoals echter in overweging 27 is vermeld, wordt de vertekening van de prijs van de belangrijkste grondstof weerspiegeld in de door alle onderzochte ondernemingen betaalde prijs. Ten eerste werd dit feit door geen der partijen aangevochten, en ten tweede vond het BMO-onderzoek plaats op ondernemingsniveau en waren de bevindingen niet beperkt tot algemene horizontale onderwerpen. Dit argument wordt dan ook afgewezen.
(32)
Verder voerden de autoriteiten van de VRC aan dat de vijfjarenplannen niet-bindende richtsnoeren zijn die in de VRC geen rechtsgevolg hebben. Zoals in overweging 25 is uiteengezet, kan, ongeacht de precieze juridische status van deze plannen, echter niet worden ontkend dat interventies van de regering van de VRC door middel van deze plannen grote gevolgen hebben voor het geïnstalleerd vermogen en de productie van staal. Dit argument wordt dan ook afgewezen.
(33)
Verder werd aangevoerd dat de behandeling van de BMO-aanvragen door de Commissie niet in overeenstemming zijn met de arresten van het Hof van Justitie van 2 februari 2012 (5) (Brosmann) en van 19 juli 2012 (6) (Zhejiang Xinan Chemical). Wat dit argument betreft, moet worden opgemerkt dat de procedure in overeenstemming met het Brosmann-arrest werd uitgevoerd, zoals de autoriteiten van de VRC zelf in hun opmerkingen erkenden. Bovendien ging het in het Zhejiang-arrest om interventies van de staat in besluiten van een onderneming. In deze procedure is de belangrijkste reden om geen BMO toe te kennen echter dat de prijs van de belangrijkste grondstof niet de marktwaarde weergeeft. Dit argument wordt dan ook voorlopig afgewezen.
(34)
Ook werd aangevoerd dat, omdat de kwestie van de inputvertekening ook in de gelijktijdige antisubsidieprocedure over het betrokken product werd onderzocht, de Commissie rekening had moeten houden met het bewijsmateriaal dat hierover in die procedure was verzameld. Ten aanzien van dit argument moet worden opgemerkt dat in het kader van de onderhavige antidumpingprocedure tijdens de BMO-fase werd onderzocht of de kosten van de belangrijkste grondstoffen de marktwaarde weergeven. De conclusie dat de productie van OBS in de VRC van abnormaal lage prijzen voor warmgewalste stalen coils profiteert, zoals in overweging 27 is uiteengezet, is daarom in dit verband zeker terecht, en loopt in genen dele vooruit op mogelijke bevindingen in de antisubsidieprocedure of omgekeerd. De mogelijke bevindingen in de antisubsidieprocedure hebben niets van doen met de beslissing of een BMO kan worden toegekend. Dit argument wordt dan ook voorlopig afgewezen.
(35)
De autoriteiten van de VRC betoogden voorts dat de Commissie de bevindingen ten aanzien van de BMO niet aan de Chinese autoriteiten hebben meegedeeld. Dit is niet juist; de Commissie heeft de Chinese vertegenwoordiging bij de EU op 12 juli 2012 een nota-verbaal doen toekomen met de mededeling van feiten en overwegingen met betrekking tot de BMO.
(36)
Ten slotte werd beweerd dat de Commissie ongecontroleerde van de producent uit het referentieland gebruikt om voorlopige rechten in te stellen. Dit is niet correct, want de Commissie heeft gebruik gemaakt van gegevens die zij heeft geanalyseerd en waarvan zij heeft vastgesteld dat zij betrouwbaar zijn, zoals in overweging 48 ook duidelijk wordt vermeld. De Commissie moest de Canadese referentieproducent om medewerking verzoeken omdat de Koreaanse referentieproducent zich vlak voor het geplande en overeengekomen controlebezoek terugtrok, zoals in overweging 45 wordt uitgelegd. De controle ter plaatse bij de producent zal daarom na de voorlopige fase van de procedure plaatsvinden. Ook werd geopperd dat de onderneming in het referentieland Korea haar medewerking weigerde wegens de BMO-beslissing. Dit is niet zo, want de terugtrekking kwam op 3 juli, terwijl de BMO-bevindingen op 12 juli 2012 werden meegedeeld.
(37)
Geen van de aangevoerde argumenten leidde tot een wijziging van de bevindingen met betrekking tot de BMO.
(38)
Gelet op het voorafgaande konden de twee groepen van medewerkende producenten-exporteurs in de VRC die om een BMO hadden verzocht, niet aantonen dat zij voldeden aan alle criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening.
2. Individuele behandeling ("IB")
(39)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening moet voor landen waarop die bepaling van toepassing is, een voor het gehele land geldend recht worden vastgesteld, maar kunnen ondernemingen die kunnen aantonen dat zij aan de criteria van artikel 9, lid 5, van de basisverordening voldoen, daarvan worden uitgezonderd. Gemakshalve worden deze criteria hieronder nog eens kort samengevat:
-
in geval van geheel of gedeeltelijk in buitenlandse handen zijnde ondernemingen of joint ventures kunnen exporteurs hun kapitaal en winsten vrij repatriëren;
-
de uitvoerprijzen en -hoeveelheden en de verkoopvoorwaarden worden vrij vastgesteld;
-
de meerderheid van de aandeelhouders zijn particulieren. Staatsambtenaren die deel uitmaken van de raad van bestuur of die leidinggevende functies vervullen, moeten in de minderheid zijn of er moet worden aangetoond dat de onderneming niettemin voldoende vrij is van staatsinmenging;
-
bij de omrekening van valuta's worden marktkoersen gebruikt;
-
de staatsinmenging is niet dusdanig dat maatregelen kunnen worden ontweken indien voor individuele exporteurs een ander recht wordt vastgesteld.
(40)
De producent-exporteur die in de steekproef werd opgenomen en die om een BMO had verzocht, verzocht eveneens om een IB voor het geval hem geen BMO zou worden toegekend. De andere producent-exporteur die in de steekproef werd opgenomen, verzocht alleen om een IB. Op basis van de beschikbare informatie werd voorlopig vastgesteld dat beide producenten-exporteurs uit de VRC aan de criteria voor toekenning van een IB voldeden.
3. Individueel onderzoek ("IO")
(41)
Zes medewerkende producenten-exporteurs hadden op grond van artikel 17, lid 3, van de basisverordening een verzoek om een individueel onderzoek ingediend. Slechts één daarvan verzocht om een BMO. Er werd voorlopig besloten om voor de producent-exporteur die om een BMO had verzocht, Union Steel China, een IO uit te voeren, aangezien dat geen onredelijke belasting vormde. Deze producent-exporteur was namelijk al geïnspecteerd in het kader van het onderzoek van zijn BMO-aanvraag.
(42)
Deze producent-exporteur verzocht om een BMO, maar ook om een IB voor het geval hem geen BMO zou worden toegekend. Na de aanvraag te hebben onderzocht, werd voorlopig beslist om een IB toe te kennen aan Union Steel China aangezien de onderneming aan de criteria voor een IB voldeed.
4. Normale waarde
4.1. Keuze van het referentieland
(43)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening moet de normale waarde voor producenten-exporteurs aan wie geen BMO wordt toegekend, worden vastgesteld op grond van de binnenlandse prijzen of een berekende normale waarde in een referentieland.
(44)
In het bericht van inleiding gaf de Commissie aan voornemens te zijn om Canada of Zuid-Afrika als geschikt referentieland voor de vaststelling van de normale waarde te gebruiken, en belanghebbenden werd verzocht hun reacties mede te delen.
(45)
De Commissie onderzocht of andere landen in aanmerking kwamen als referentieland en er werden vragenlijsten verzonden naar OBS-producenten in Canada en Zuid-Afrika, maar ook naar producenten in Brazilië en Zuid-Korea. Slechts twee OBS-producenten, een in Canada en een in Zuid-Korea, antwoordden op de vragenlijsten. Beide landen bleken open markten te zijn zonder invoerrechten en met een aanzienlijke invoer uit verschillende derde landen. Bovendien waren er ten minste vier andere binnenlandse producenten van het betrokken product in Zuid-Korea, wat een goed concurrentieniveau op de binnenlandse markt mogelijk maakt. In een vergevorderd stadium van de procedure, op 3 juli 2012, vlak voor het controlebezoek door de diensten van de Commissie, zette de Zuid-Koreaanse producent om onverklaarbare redenen zijn medewerking stop.
(46)
Gelet op het voorgaande, werd Canada geselecteerd als referentieland. Er zijn ten minste vier andere binnenlandse producenten van het betrokken product, wat een goed concurrentieniveau op de binnenlandse markt mogelijk maakt. Het onderzoek bracht geen redenen aan het licht om te oordelen dat Canada niet geschikt was voor de vaststelling van de normale waarde.
(47)
Verscheidene belanghebbenden voerden aan dat de kostenstructuur van een Canadese producent niet kan worden vergeleken met die van een Chinese producent-exporteur. Er werden echter geen aanzienlijke verschillen in de kostenstructuur aangetroffen, zodat dit argument werd verworpen.
(48)
De gegevens in het antwoord van de medewerkende Canadese producent werden geanalyseerd en betrouwbaar bevonden, zodat er een normale waarde op kan worden gebaseerd.
(49)
Daarom wordt voorlopig geconcludeerd dat Canada een geschikt en redelijk referentieland is overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening.
4.2. Vaststelling van de normale waarde
(50)
Omdat de voor de steekproef geselecteerde onderneming en de onderneming waarvan het verzoek om een individueel onderzoek werd ingewilligd, niet konden aantonen dat ze aan de BMO-criteria voldoen, en omdat de andere onderneming die voor de steekproef werd geselecteerd geen BMO had aangevraagd, werd de normale waarde voor alle Chinese producenten-exporteurs vastgesteld op basis van de informatie die werd ontvangen van de producent in het referentieland.
(51)
Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening heeft de Commissie eerst onderzocht of de verkopen van het soortgelijke product in Canada aan onafhankelijke afnemers representatief waren. Vastgesteld werd dat de verkopen van de Canadese medewerkende producent van het soortgelijke product op de Canadese binnenlandse markt in hoeveelheden plaatsvonden die representatief waren in vergelijking met het betrokken product dat naar de Unie werd uitgevoerd door de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs en de producent-exporteur waarvan het verzoek om een individueel onderzoek werd ingewilligd.
(52)
De Commissie onderzocht vervolgens of deze verkopen overeenkomstig artikel 2, lid 4, van de basisverordening in het kader van normale handelstransacties hadden plaatsgevonden. Hiertoe werd het aandeel van de winstgevende verkopen aan onafhankelijke afnemers vastgesteld. Verkooptransacties werden winstgevend bevonden wanneer de eenheidsprijs gelijk was aan of hoger lag dan de productiekosten. Daarom werden de productiekosten van de Canadese producent tijdens het OT vastgesteld.
(53)
Voor productsoorten waarvan meer dan 80 % van de op de binnenlandse markt verkochte hoeveelheid werd verkocht tegen prijzen die hoger waren dan de productiekosten en de gewogen gemiddelde verkoopprijs gelijk was aan of hoger was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde per productsoort berekend als het gewogen gemiddelde van de werkelijke binnenlandse prijzen van alle verkopen van de soort in kwestie, ongeacht of die verkoop al dan niet winstgevend was.
(54)
Wanneer voor een productsoort de winstgevende verkoop 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg of de gewogen gemiddelde prijs lager was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs, berekend als de gewogen gemiddelde prijs van alleen de winstgevende verkopen op de binnenlandse markt van die soort gedurende het OT.
(55)
Voor niet-winstgevende productsoorten werd de normale waarde gebaseerd op de fabricagekosten van de Canadese producent plus de VAA-kosten en de winstmarge voor de winstgevende productsoorten.
4.3. Uitvoerprijzen voor de producenten-exporteurs aan wie een IB werd toegekend
(56)
Aangezien alle medewerkende producenten-exporteurs aan wie een IB werd toegekend, rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers in de Unie uitvoerden, werden de uitvoerprijzen overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening vastgesteld op grond van de werkelijk betaalde of te betalen prijs voor het betrokken product.
4.4. Vergelijking
(57)
De normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken af fabriek. Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Zo nodig werden correcties toegepast voor vervoer, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten, verpakking, krediet, bankkosten en commissies in alle gevallen waarin verzoeken daartoe redelijk en accuraat werden bevonden en met bewijsmateriaal werden gestaafd.
5. Dumpingmarges
(58)
Ingevolge artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening werden de dumpingmarges voor de producenten-exporteurs aan wie een IB werd toegekend, vastgesteld door een voor het referentieland vastgestelde gewogen gemiddelde normale waarde te vergelijken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs uitgedrukt als een percentage van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring.
(59)
Voor de medewerkende producenten-exporteurs die niet in de steekproef waren opgenomen, werd een gewogen gemiddelde van de dumpingmarges van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs berekend. Op basis daarvan werd de voorlopige dumpingmarge voor de niet in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs, uitgedrukt als een percentage van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring, vastgesteld op 61,1 %.
(60)
Om de dumpingmarge voor het gehele land te berekenen, die van toepassing is op de niet-medewerkende of onbekende producenten-exporteurs in de VRC, werd eerst de mate van medewerking bepaald door de omvang van de door de medewerkende producenten-exporteurs gemelde uitvoer naar de Unie te vergelijken met de statistieken van Eurostat ter zake.
(61)
Aangezien de medewerking in de VRC ongeveer 70 % was, werd de dumpingmarge voor het hele land, die voor alle andere exporteurs in China geldt, berekend op basis van de hoogste dumpingmarge die was vastgesteld voor representatieve productsoorten van producenten-exporteurs. Op basis daarvan werd de dumpingmarge voor het gehele land voorlopig vastgesteld op 77,9 % van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring.
(62)
Op grond hiervan bedragen de voorlopige dumpingmarges, in procenten van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) en Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd en Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China en Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Gewogen gemiddelde van de steekproef
61,1 %
Dumpingmarge voor het hele land
77,9 %
D. SCHADE
1. Productie in de Unie en bedrijfstak van de Unie
(63)
Om de totale productie in de Unie tijdens de beoordelingsperiode vast te stellen, werd gebruikgemaakt van alle beschikbare informatie over de producenten in de Unie, waaronder de informatie in de klacht, de gegevens die voor en na de opening van het onderzoek zijn verkregen van de producenten in de Unie, en de gecontroleerde antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(64)
Gedurende het OT werden OBS vervaardigd door 22 producenten in de Unie. Op grond van in de vorige overweging vermelde informatie werd de totale productie in de Unie gedurende het OT geraamd op circa 3 645 298 ton. De producenten in de Unie die samen de totale productie in de Unie voor hun rekening nemen, vormen de bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 4, van de basisverordening en worden hierna "de bedrijfstak van de Unie" genoemd.
2. Vaststelling van de relevante markt van de Unie
(65)
Tijdens het onderzoek werd vastgesteld dat een aanmerkelijk deel van de productie van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie voor intern gebruik bestemd was, d.w.z. vaak eenvoudig (zonder factuur) werd overgedragen en/of tegen verrekenprijzen werden geleverd voor verdere verwerking binnen dezelfde onderneming of groep ondernemingen.
(66)
Om vast te stellen of de bedrijfstak van de Unie schade leed en om het verbruik en de verschillende economische indicatoren betreffende de situatie van de bedrijfstak van de Unie vast te stellen, werd onderzocht of en in hoeverre bij de analyse rekening moest worden gehouden met het navolgende gebruik van de productie van het soortgelijke product door de bedrijfstak van de Unie.
(67)
Om een zo volledig mogelijk beeld van de situatie van de bedrijfstak van de Unie te krijgen, werden gegevens over alle OBS-activiteiten verzameld en geanalyseerd, waarna werd bepaald of het ging om productie voor intern gebruik of productie voor de vrije markt.
(68)
Voor de volgende economische indicatoren met betrekking tot de bedrijfstak van de Unie werd vastgesteld dat een analyse en beoordeling alleen relevant zijn wanneer deze op de situatie op de vrije markt geconcentreerd zijn: omvang van de verkoop en verkoopprijzen op de markt van de Unie, marktaandeel, groei, omvang van de uitvoer en uitvoerprijzen; daarom werden de schade-indicatoren gecorrigeerd voor bekend intern gebruik en verkopen binnen de bedrijfstak van de Unie, en werden het interne gebruik en de interne verkopen afzonderlijk geanalyseerd.
(69)
Op grond van het onderzoek werd echter vastgesteld dat andere economische indicatoren redelijkerwijze alleen voor de hele activiteit konden worden onderzocht. Productie (zowel voor intern gebruik als voor de vrije markt), capaciteit, bezettingsgraad, investeringen, voorraden, werkgelegenheid, productiviteit, lonen en het vermogen om kapitaal aan te trekken worden namelijk door de hele activiteit bepaald, ongeacht of de productie intern wordt gebruikt of op de vrije markt wordt verkocht.
3. Verbruik in de Unie
(70)
Het soortgelijke product wordt door de bedrijfstak van de Unie verkocht aan niet-verbonden afnemers, maar wordt ook voor verdere verwerking verkocht of overgedragen aan verbonden ondernemingen, bijvoorbeeld staalservicecentra.
(71)
Voor de berekening van het zichtbare OBS-verbruik in de Unie heeft de Commissie de omvang van de totale invoer van OBS in de Unie, zoals gemeld door Eurostat, en de omvang van de verkoop en het interne gebruik van het door de bedrijfstak van de Unie geproduceerde soortgelijke product in de Unie, zoals vermeld in de klacht en gecontroleerd tijdens de controlebezoeken bij de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, samengeteld.
(72)
Met betrekking tot de invoergegevens van Eurostat moet worden vermeld dat de beschrijvingen van de relevante GN-codes (zie overweging 13) niet alleen betrekking hebben op het onderzochte product, zodat de invoer die door Eurostat onder die codes wordt vermeld, ook andere producten kan omvatten. Zonder informatie over de hoeveelheden waarom het bij die andere invoer kan gaan, of bewijsmateriaal dat het om aanzienlijke hoeveelheden kan gaan, werd voorlopig beslist om alle gegevens over de invoer onder de desbetreffende GN-codes, zoals gemeld door Eurostat, te gebruiken.
(73)
Het aldus berekende totale verbruik in de Unie ontwikkelde zich als volgt:
2008
2009
2010
OT
Verbruik (ton)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indexcijfers (2008=100)
100
76
86
91
(74)
Het totale verbruik in de EU is in de beoordelingsperiode met 9 % gedaald. Tussen 2008 en 2009 was er een daling met ongeveer 24 % door de wereldwijde negatieve gevolgen van de economische crisis, vooral voor de bouwnijverheid. Nadien trad een herstel in en steeg het verbruik tussen 2009 en het eind van het OT met in totaal 20 %, maar het lag nog steeds onder het beginniveau van 2008.
4. Invoer uit het betrokken land en marktaandeel
(75)
De invoer uit de VRC in de Unie ontwikkelde zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
2008
2009
2010
OT
Omvang van de invoer uit de VRC (ton)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indexcijfers (2008=100)
100
32
98
149
Marktaandeel
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Indexcijfers (2008=100)
100
42
114
163
Bron: Eurostat.
(76)
Ondanks de ontwikkeling van het verbruik steeg de omvang van de invoer uit de VRC in de beoordelingsperiode met maar liefst 49 %. Door de negatieve gevolgen van de economische crisis daalde ook de omvang van de invoer uit de VRC in 2009 sterk. Het herstel van de invoer uit de VRC verliep echter uiterst snel, zodat de stijging tussen 2009 en het eind van het OT maar liefst 367 % bedroeg.
(77)
Het marktaandeel van die invoer steeg in de beoordelingsperiode met 63 %. Hoewel het tussen 2008 en 2009 met meer dan de helft was teruggelopen, was er tussen 2009 en het eind van het OT sprake van een indrukwekkende stijging met 290 %.
4.1. Invoerprijzen en prijsonderbieding
Invoer uit de VRC
2008
2009
2010
OT
Gemiddelde prijs in EUR/ton
875
728
768
801
Indexcijfers (2008=100)
100
83
88
91
Bron: Eurostat.
(78)
De gemiddelde invoerprijs uit de VRC daalde tijdens de beoordelingsperiode met 9 %. Tussen 2008 en 2009 daalde de prijs met 17 %, om vervolgens tussen 2009 en 2010 vijf procentpunten te stijgen en in het OT drie procentpunten.
(79)
De prijzen van de invoer uit de VRC bleven tijdens de hele beoordelingsperiode constant onder de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie. In 2009, op het hoogtepunt van de economische crisis, kon zelfs een prijsdaling met 17 % niet verhinderen dat de Chinese invoer aan marktaandeel verloor door een onverwachte daling van het verbruik en een instorting van de markt, maar, zoals in bovenstaande tabel te zien is, verklaart de voortdurende prijsonderbieding in de daaropvolgende jaren de gestage indrukwekkende stijging van het marktaandeel van de invoer uit de VRC tussen 2009 en het eind van het OT.
(80)
Voor de vaststelling van de prijsonderbieding in het OT werden de gewogen gemiddelde verkoopprijzen per productsoort van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie voor niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie, af fabriek, vergeleken met de overeenkomstige gewogen gemiddelde prijzen per productsoort die de medewerkende Chinese producenten voor hun ingevoerde producten in rekening brachten aan de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie, op cif-niveau, gecorrigeerd voor kosten na invoer.
(81)
De prijzen werden vergeleken per productsoort voor transacties in hetzelfde handelsstadium, zo nodig na correctie, en na aftrek van kortingen en rabatten. Het resultaat van de vergelijking, uitgedrukt als percentage van de omzet van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie gedurende het OT, gaf gewogen gemiddelde prijsonderbiedingsmarges van de medewerkende Chinese producenten-exporteurs tot 25,9 % te zien.
5. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
5.1. Voorafgaande opmerkingen
(82)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening heeft de Commissie een beoordeling gemaakt van alle relevante economische factoren en indexcijfers die op de situatie van de bedrijfstak van de Unie van invloed zijn.
(83)
Zoals in overweging 5 is vermeld, werd voor het onderzoek naar mogelijke door de bedrijfstak van de Unie geleden schade gebruik gemaakt van een steekproef.
(84)
De gegevens die werden verstrekt door en gecontroleerd bij de zes in de steekproef opgenomen EU-producenten, werden gebruikt om de micro-economische indicatoren te bepalen, zoals eenheidsprijs, eenheidskosten, winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen, vermogen om kapitaal aan te trekken en voorraden.
(85)
De gegevens die door de klager werden verstrekt voor alle producenten van OBS in de Unie, werden, na controle aan de hand van andere beschikbare bronnen en gecontroleerde gegevens van in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, gebruikt om macro-economische indicatoren te bepalen, zoals productie van de bedrijfstak van de Unie, productiecapaciteit, bezettingsgraad, omvang van de verkoop, marktaandeel, werkgelegenheid en productiviteit.
5.2. Gegevens over de gehele bedrijfstak van de Unie
5.2.1. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(86)
Om de totale productie in de Unie tijdens de beoordelingsperiode vast te stellen, werd gebruikgemaakt van alle beschikbare informatie over de bedrijfstak van de Unie, waaronder de informatie in de klacht, de gegevens die voor en na de opening van het onderzoek zijn verkregen van de producenten in de Unie en de gecontroleerde antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
2008
2009
2010
OT
Productievolume (ton)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indexcijfers (2008=100)
100
77
88
86
Productiecapaciteit (ton)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indexcijfers (2008=100)
100
102
96
96
Bezettingsgraad
75 %
56 %
68 %
67 %
Indexcijfers (2008=100)
100
75
91
90
Bron: Klacht, antwoorden op vragenlijst.
(87)
Bovenstaande tabel laat zien dat de productie in de beoordelingsperiode met 14 % is gedaald. Als gevolg van een teruglopende vraag liet de productie in 2009 een sterke daling zien, waarna er in 2010 sprake was van een gedeeltelijk herstel, om vervolgens ondanks een stijging van het verbruik in het OT licht te dalen.
(88)
De productiecapaciteit nam in de beoordelingsperiode met 4 % af. De bezettingsgraad volgde de tendens van de productie en daalde tijdens de beoordelingsperiode met 10 %.
5.2.2. Omvang van de verkoop, marktaandeel en groei
2008
2009
2010
OT
Omvang van de verkoop (ton)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indexcijfers (2008=100)
100
81
90
87
Marktaandeel (%)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Indexcijfers (2008=100)
100
106
104
96
Bron: Klacht, antwoorden op vragenlijst.
(89)
In 2009 was er een scherpe daling van de omvang van de verkoop door de bedrijfstak van de Unie aan niet-verbonden afnemers (- 19 %). In 2010 steeg de omvang van de verkoop met negen procentpunten, maar daalde vervolgens gedurende het OT met drie procentpunten.
(90)
Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie is tijdens de beoordelingsperiode met 4 % teruggelopen. Nadat het in 2009 eerst was gestegen, daalde het in 2010 en het OT, zodat het uiteindelijk in het OT 6 % lager was dan in 2009. In dezelfde periode nam het verbruik met meer dan 20 % toe. De bedrijfstak van de Unie bleek dus niet in staat om te profiteren van het groeiende verbruik en om de omvang van de verkoop en een deel van het verloren marktaandeel terug te winnen.
(91)
Terwijl het verbruik in de Unie tijdens de beoordelingsperiode met 9 % daalde en de omvang van de verkoop door de bedrijfstak van de Unie aan niet-verbonden partijen met 13 % afnam, daalde het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie met 2,3 procentpunten van 59 % in 2008 naar 56,7 % in het OT.
5.2.3. Werkgelegenheid en productiviteit
2008
2009
2010
OT
Werkgelegenheid (in VTE)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indexcijfers (2008=100)
100
88
84
80
Productiviteit (ton/VTE)
621
545
648
672
Indexcijfers (2008=100)
100
88
104
108
Bron: Klacht, antwoorden op vragenlijst, Eurofer.
(92)
De werkgelegenheid in de bedrijfstak van de Unie nam steeds sterker af. Het totale aantal werknemers in de bedrijfstak, uitgedrukt in voltijdequivalenten (VTE), daalde tijdens de beoordelingsperiode met 20 % en bereikte in het OT zijn laagste punt. De productiviteit steeg echter in de beoordelingsperiode met 8 %, wat erop wijst dat de bedrijfstak ook bezig was met het rationaliseren van de productiekosten.
5.3. Gegevens over de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
5.3.1. Gemiddelde verkoopprijzen per eenheid in de Unie en productiekosten
(93)
De gemiddelde verkoopprijzen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie aan niet-verbonden afnemers in de EU daalden gedurende de beoordelingsperiode met 3 %. In de periode van 2009 tot het eind van het OT stegen de prijzen als gevolg van een stijgend verbruik en een stijgende omvang van de verkoop weer met 23 %, maar het niveau van 2008 werd niet meer bereikt.
(94)
Tegelijkertijd stegen de gemiddelde kosten van de productie en de verkoop van het soortgelijke product tijdens de beoordelingsperiode met 6 % door een stijging van de productiekosten per eenheid terwijl de VVA-kosten per eenheid met 34 % afnamen.
(95)
Na de daling van de eenheidsprijs voor niet-verbonden afnemers in 2009 (- 21 %) en het bijbehorende verlies, begon de eenheidsprijs zich te herstellen. In 2010 en het OT werd de bedrijfstak van de Unie geconfronteerd met een kostenstijging; dit kon maar in beperkte mate worden gecompenseerd door hogere prijzen, net genoeg om de winstgevendheid voor 2010 en het OT op hetzelfde niveau te houden. Dit leidde echter tot verder verlies aan marktaandeel aangezien de Chinese invoerprijzen voortdurend onder de prijzen van de bedrijfstak van de Unie lagen.
2008
2009
2010
OT
Eenheidsprijs in de EU voor niet-verbonden afnemers (EUR/ton)
1 023
805
911
994
Indexcijfers (2008=100)
100
79
89
97
Productiekosten per eenheid (EUR/ton)
925
884
893
978
Indexcijfers (2008=100)
100
95
97
106
Bron: Gecontroleerde antwoorden van de in de steekproef opgenomen producenten.
5.3.2. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
2008
2009
2010
OT
Winstgevendheid van de verkoop in de EU aan niet-verbonden afnemers (% van de omzet)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indexcijfers (2008=100)
100
- 138
41
39
Kasstroom (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indexcijfers (2008=100)
100
64
46
62
Investeringen (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indexcijfers (2008=100)
100
8
22
27
Rendement van investeringen
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Indexcijfers (2008=100)
100
- 101
43
44
Bron: Gecontroleerde antwoorden van de in de steekproef opgenomen producenten.
(96)
De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie werd vastgesteld door de nettowinst vóór belastingen op de verkoop van het soortgelijke product aan niet-verbonden afnemers uit te drukken als percentage van de omzet. In 2009, het jaar van de economische crisis, daalde de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie erg sterk en werd een verlies van 13,9 % geleden. Vanaf 2010 was er sprake van een herstel, maar door de stijgende productiekosten kon de bedrijfstak niet het niveau behalen dat als gezond en duurzaam wordt beschouwd (6,7 % - zie overweging 156). De winstgevendheid is tijdens de volledige beoordelingsperiode met 61 % gedaald.
(97)
De tendens bij de kasstroom volgde in grote mate de negatieve trend van de winstgevendheid. In 2010 werd het laagste niveau bereikt. Ook daalde het rendement van investeringen met 56 % van 13,8 % in 2008 tot 6 % in het OT.
(98)
De ontwikkeling van de winstgevendheid, de kasstroom en het rendement van investeringen tijdens de beoordelingsperiode beperkte het vermogen van de bedrijfstak van de Unie om in zijn activiteiten te investeren en ondermijnden ook zijn ontwikkeling. In het begin van de beoordelingsperiode kon de bedrijfstak van de Unie nog wel aanzienlijk investeren, maar daarna daalden de investeringen sterk in 2009; over de hele beoordelingsperiode namen zij met 73 % af.
(99)
Zoals hierboven vermeld, gingen de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie achteruit, maar het vermogen van de bedrijfstak om kapitaal aan te trekken, bleek gedurende de beoordelingsperiode niet ernstig te zijn aangetast.
5.3.3. Voorraden
2008
2009
2010
OT
Eindvoorraden (ton)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indexcijfers (2008=100)
100
83
107
112
Bron: Gecontroleerde antwoorden van de in de steekproef opgenomen producenten.
(100)
Voor de zes in de steekproef opgenomen producenten in de Unie maakten de voorraden in het OT ongeveer 8 % van het productievolume uit. De omvang van de eindvoorraden steeg in de beoordelingsperiode met 12 %. Hoewel moet worden opgemerkt dat voorraden geen belangrijke indicator voor de bedrijfstak zijn aangezien de productie vooral op bestelling gebeurt, vond de sterke stijging in de voorraden plaats vanaf 2009 tot het eind van het OT. Die periode valt samen met de grote stijging van de invoer met dumping uit de VRC.
5.3.4. Arbeidskosten
Gemiddelde arbeidskosten per werknemer (EUR, in de steekproef opgenomen EU-producenten)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indexcijfers (2008=100)
100
95
96
102
(101)
De gemiddelde arbeidskosten van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie stegen in de beoordelingsperiode met slechts 2 %, dat is minder dan de inflatie. Uit het onderzoek is gebleken dat deze producenten aanzienlijke besparingen hebben doorgevoerd, vooral in de algemene en administratieve kosten, en de efficiëntie nauwlettend in het oog hebben gehouden.
5.3.5. Intern gebruik en interne verkoop
(102)
Zoals aangegeven in overweging 65 is er in de EU een grote markt voor OBS in het downstreamgebruik ervan door de bedrijfstak van de Unie. Om deze markt te analyseren, werden het interne gebruik en de verkoop aan verbonden partijen (interne verkoop) door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie en andere producenten in de Unie onder de loep genomen.
(103)
Daaruit bleek dat het interne gebruik en de interne verkoop bedoeld waren voor verdere verwerking door de ondernemingen zelf of door hun verbonden ondernemingen binnen de groepen waartoe de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie die als eindgebruiker van OBS vooral op het vlak van bouwmaterialen actief zijn, behoren.
(104)
Op basis van het voorgaande werd vastgesteld dat het interne gebruik en de interne verkoop van de producenten in de Unie 27 % van het totale productievolume in het OT uitmaakten. Gedurende de beoordelingsperiode namen het interne gebruik en de omvang van de verkoop in verband daarmee met 19 % af en daalde het marktaandeel met 11 %.
2008
2009
2010
OT
Intern gebruik en interne verkoop (ton)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indexcijfers (2008=100)
100
76
81
81
Marktaandeel
22 %
22 %
20 %
19 %
Indexcijfers (2008=100)
100
100
94
89
Bron: Klacht en gecontroleerde antwoorden van de in de steekproef opgenomen producenten.
(105)
De waarde van het interne gebruik en de interne verkoop werd geanalyseerd op basis van de antwoorden op de vragenlijsten, die door de in de steekproef opgenomen producenten werden verstrekt en tijdens de controlebezoeken werden gecontroleerd. Uit het onderzoek bleek dat er geen wezenlijk verschil tussen intern gebruik en interne verkoop was wat het eindgebruik van het product betreft. Intern gebruik werd gemeld door ondernemingen waar de downstreamproductie plaatsvond in dezelfde juridische entiteit, terwijl er bij de interne verkoop sprake is van de verkoop met een factuur aan andere verbonden juridische entiteiten. Bovendien was de prijsstellingsmethode voor intern gebruik vergelijkbaar met die voor de verkoop aan verbonden partijen, m.a.w. een redelijke prijs (kostprijs-plus-methode) voor het product werd in rekening gebracht aan zowel de verbonden ondernemingen als de interne downstreamproductie-eenheden van de in de steekproef opgenomen ondernemingen.
(106)
De gemiddelde waarde per ton nam tijdens de beoordelingsperiode toe met 1 % en lag 2 % onder de verkoopprijs die de steekproef opgenomen producenten in de Unie in het OT aan niet-verbonden afnemers in rekening brachten.
2008
2009
2010
OT
Intern gebruik en interne verkoop (EUR/ton)
967
787
910
975
Indexcijfers (2008=100)
100
81
94
101
Bron: Gecontroleerde antwoorden van de in de steekproef opgenomen producenten.
(107)
Aangezien de interne verkoop en het interne gebruik grotendeels bedoeld waren voor de downstreamproductie van bouwmaterialen door de producenten in de Unie, werden die verkoop en dat interne gebruik ook indirect blootgesteld aan concurrentie van andere marktdeelnemers inclusief de invoer met dumping uit de VRC. De interne vraag voor de downstreamproductie hangt af van de mogelijkheid om de downstreamproducten te verkopen op een vrije markt die niet wordt beïnvloed door invoer met dumping. Daaruit volgt dat de daling van het volume en het marktaandeel tijdens de beoordelingsperiode te wijten was aan de concurrentie van de invoer met dumping uit de VRC.
5.3.6. Gevolgen van vroegere dumping of subsidiëring
(108)
Omdat dit de eerste antidumpingprocedure voor het betrokken product is, zijn er geen gegevens beschikbaar om de gevolgen van mogelijke eerdere dumping of subsidiëring te beoordelen.
6. Hoogte van de werkelijke dumpingmarge
(109)
Alle marges die hierboven werden vastgesteld en gespecificeerd in het deel over dumping liggen aanzienlijk boven het minimale niveau. Gezien het volume en de prijzen van de invoer met dumping uit de VRC, kan voorts de invloed van de vastgestelde dumpingmarge op de EU-markt niet als te verwaarlozen worden beschouwd.
7. Conclusie inzake schade
(110)
Bij het onderzoek is gebleken dat alle schade-indicatoren die betrekking hebben op de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie gedurende de beoordelingsperiode, zijn verslechterd of zich niet in overeenstemming met het verbruik hebben ontwikkeld.
(111)
In de beoordelingsperiode is de omvang van de invoer uit de VRC gestaag en aanzienlijk toegenomen, terwijl het verbruik terugliep. Terzelfder tijd daalde de omvang van de verkoop in de bedrijfstak van de Unie met 13 % en nam het marktaandeel af van 59 % in 2008 naar 56,7 % in het OT. Na het jaar van de economische crisis, die gevolgen had voor de vraag, herstelde het verbruik zich tussen 2009 en het eind van het OT (+ 20 %), maar daalde het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie. De bedrijfstak van de Unie slaagde er niet in om het verloren marktaandeel te heroveren wegens de sterke stijging van de invoer met dumping uit de VRC naar de EU-markt. De laaggeprijsde invoer met dumping nam in de beoordelingsperiode toe, waarbij de prijzen van de bedrijfstak van de Unie voortdurend werden onderboden.
(112)
Bovendien gingen de schade-indicatoren die betrekking hebben op de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie, zoals de kasstroom en de winstgevendheid, sterk achteruit. Dit betekent dat het vermogen van de bedrijfstak van de Unie om kapitaal aan te trekken en te investeren, was verzwakt.
(113)
In het licht van het voorgaande werd geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening heeft geleden.
E. OORZAKELIJK VERBAND
1. Inleiding
(114)
Overeenkomstig artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping van oorsprong uit de VRC, zodanige schade heeft geleden dat deze als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Ook werden andere bekende factoren dan de invoer met dumping waardoor de bedrijfstak van de Unie terzelfder tijd schade kon hebben geleden, onderzocht, om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
2. Gevolgen van de invoer met dumping
(115)
Het onderzoek heeft uitgewezen dat het verbruik in de Unie in de beoordelingsperiode met 9 % afnam, terwijl de omvang van de invoer met dumping uit de VRC met ongeveer 49 % steeg. Het marktaandeel van die invoer steeg met 63 %, van 8,3 % in 2008 naar 13,6 % in het OT. Tegelijkertijd daalde de omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie aan niet-verbonden partijen met 13 % en daalde het marktaandeel van die verkopen met 4 %, van 59 % in 2008 tot 56,7 % in het OT.
(116)
Hoewel ook de invoer uit de VRC getroffen werd door de economische crisis en tussen 2008 en 2009 met 68 % daalde, herstelde deze zich in 2009 en het OT op indrukwekkende wijze, met 367 % tegen het einde van het OT, hoewel het verbruik in de Unie in deze periode met slechts 20 % steeg. Door de eenheidsprijs ten opzichte van 2008 met 9 % te verlagen en de prijzen van de bedrijfstak van de Unie tijdens het OT met 25,9 % te onderbieden, groeide het marktaandeel van Chinese importeurs tussen 2008 en het eind van het OT met 63 % naar 13,6 %.
(117)
Tegelijkertijd, tussen 2008 en het eind van het OT, daalde de omvang van de verkoop van producenten in de Unie aan niet-verbonden partijen met 13 %. Toen de markt zich begon te herstellen, tussen 2009 en het eind van het OT, steeg de omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie aan niet-verbonden partijen met slechts 8 %, maar daalde zijn marktaandeel met 9 %, zodat er maar in beperkte mate kon worden geprofiteerd van het gestegen verbruik. Het was de invoer uit de VRC die het meeste kon profiteren van het groeiende verbruik en de andere marktdeelnemers ver achter zich liet.
(118)
De gemiddelde prijzen van de invoer uit de VRC namen tijdens de beoordelingsperiode met 9 % af. Hoewel ze na de scherpe daling in 2009 weer begonnen te stijgen, bleven de invoerprijzen tussen 2009 en het eind van het OT constant onder prijzen die door de bedrijfstak van de Unie in rekening werden gebracht. De eenheidsprijs voor niet-verbonden afnemers in de EU nam met slechts 3 % af, waaruit enige weerstand blijkt tegen de prijsdruk die werd uitgeoefend door de invoer uit de VRC. Handhaving van deze prijzen ging echter duidelijk ten koste van de omvang van de verkoop en de winstgevendheid op die verkoop, die wegens de hogere productiekosten met 61 % daalde, van 6,7 % in 2008 naar 2,6 % in het OT.
(119)
Gezien het bovenstaande wordt geconcludeerd dat de massale toename van de invoer met dumping uit de VRC tegen prijzen die de prijzen van de bedrijfstak van de Unie onderboden, een beslissende rol heeft gespeeld bij de door de bedrijfstak van de Unie geleden aanmerkelijke schade, waardoor de bedrijfstak van de Unie er niet in slaagde om ten volle te profiteren van het herstellende verbruik in de Unie.
3. Gevolgen van andere factoren
3.1. Invoer uit derde landen
Land
2008
2009
2010
OT
Zuid-Korea
Hoeveelheid (ton)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indexcijfers (2008=100)
100
99
76
104
Marktaandeel (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Indexcijfers (2008=100)
100
131
88
114
Gemiddelde prijs
901
727
846
903
Indexcijfers (2008=100)
100
81
94
100
India
Hoeveelheid (ton)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indexcijfers (2008=100)
100
93
97
88
Marktaandeel (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Indexcijfers (2008=100)
100
123
112
97
Gemiddelde prijs
932
667
773
824
Indexcijfers (2008=100)
100
72
83
88
Andere landen
Hoeveelheid (ton)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indexcijfers (2008=100)
100
64
50
67
Marktaandeel (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Indexcijfers (2008=100)
100
84
58
74
Gemiddelde prijs
951
809
924
955
Indexcijfers (2008=100)
100
85
97
100
Totaal alle derde landen, m.u.v. de VRC
Hoeveelheid (ton)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indexcijfers (2008=100)
100
84
71
86
Marktaandeel (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Indexcijfers (2008=100)
100
110
82
94
Gemiddelde prijs
929
735
842
898
Indexcijfers (2008=100)
100
79
91
97
Bron: Eurostat.
(120)
Hoewel de invoer uit de VRC tijdens het OT goed was voor 56 % van alle invoer in de EU, waren er ook andere belangrijke invoerlanden zoals de Republiek India ("India") (11 %) en Zuid-Korea (19 %). In tegenstelling tot de invoer uit de VRC is de invoer uit India, ondanks een daling van de gemiddelde prijs met 12 %, tijdens de beoordelingsperiode met 12 % teruggelopen en het marktaandeel 3 % kleiner geworden. De invoer uit Zuid-Korea steeg met slechts 4 % terwijl de gemiddelde prijs op hetzelfde niveau bleef als in 2008. Het marktaandeel van de invoer uit India bedroeg in het OT 2,7 %, terwijl de invoer uit Zuid-Korea een aandeel van 4,6 % had.
(121)
De overige invoer, goed voor 14 % van de totale invoer, daalde met 33 % en de gemiddelde prijs bleef op hetzelfde niveau als in 2008.
(122)
Hoewel de gemiddelde prijs van alle overige invoer onder het prijsniveau van de bedrijfstak van de Unie lag, is de impact van deze invoer hooguit marginaal te noemen. Ten eerste is er geen bewijs dat de invoer uit andere bronnen op oneerlijke wijze werd verhandeld. Ten tweede bleef het algemene prijsniveau van de belangrijkste bronnen van de overige invoer, in tegenstelling tot de invoer uit de VRC, gedurende de hele beoordelingsperiode vrij stabiel, wat erop wijst dat de bedrijfstak van de Unie in staat is om met succes te concurreren in die marktsegmenten. Ten derde is de invoer uit andere landen in de hele beoordelingsperiode gedaald en blijft die invoer op een laag niveau staan, zowel in totaal als voor de belangrijkste landen van uitvoer afzonderlijk. Bovendien bevestigt het dalende marktaandeel van de overige invoer dat die invoer niet de oorzaak kan zijn van de schade voor de bedrijfstak van de Unie.
3.2. Uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
2008
2009
2010
OT
Uitvoer, Eurostat (ton)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indexcijfers (2008=100)
100
91
87
90
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 068
937
995
1 092
Indexcijfers (2008=100)
100
88
93
102
Uitvoer door in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
53 542
46 516
48 102
46 228
Indexcijfers (2008=100)
100
87
90
86
Gemiddelde verkoopprijs (EUR/ton)
1 086
826
984
1 132
Indexcijfers (2008=100)
100
76
91
104
Bron: Eurostat en gecontroleerde antwoorden op de vragenlijst.
(123)
De totale uitvoer van OBS door de bedrijfstak van de Unie naar derde landen nam volgens Eurostat tijdens de beoordelingsperiode met 10 % af. De gemiddelde prijs was echter vrij hoog en steeg gedurende de beoordelingsperiode met 2 %. De uitvoer was goed voor 17 % van de totale EU-productie en hielp op die manier de bedrijfstak van de Unie om schaalvoordelen te verwezenlijken en de algemene productiekosten te verminderen. Daarom kan worden geconcludeerd dat de uitvoer van de bedrijfstak van de Unie geen potentiële oorzaak van de aanmerkelijke schade is.
(124)
Dit algemene beeld komt ook terug bij de uitvoer door in de steekproef opgenomen producenten in de Unie naar niet-verbonden afnemers in derde landen. Die nam tijdens de beoordelingsperiode met 14 % af, maar ook hier bleef de uitvoerprijs per eenheid constant hoger dan de prijs in de EU (afhankelijk van het jaar gemiddeld met 2 tot 12 %). Aangezien het uitvoervolume slechts 3 % van de totale productie bedroeg, kan dit niet hebben bijgedragen aan de schade die op de EU-markt werd geleden.
3.3. Eigen invoer uit de VRC door de bedrijfstak van de Unie
(125)
Tijdens het onderzoek werd beweerd dat de klagers (via hun verbonden ondernemingen) zelf het betrokken product uit de VRC invoerden en dat die invoer 20 tot 40 % van de totale invoer uit de VRC uitmaakte. Er werd echter geen bewijs geleverd om deze bewering te staven. Het onderzoek naar deze beweringen heeft aangetoond dat de producenten in de Unie tijdens het OT maar 10 000 ton invoerden, wat grotendeels overeenkwam met de gegevens die bij de inleiding van de procedure door de klager waren verstrekt. Vastgesteld werd dat een min of meer gelijk volume, niet bekendgemaakt in overeenstemming met artikel 19 van de basisverordening, door verbonden ondernemingen van de producenten in de Unie werd ingevoerd. Die invoer was alles samen goed voor slechts 2-3 % van de totale invoer uit de VRC. Bijgevolg kan niet worden geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie zulke grote hoeveelheden uit de VRC invoerde en op zodanige wijze dat (1) hun eigen status als producent in de Unie overeenkomstig artikel 4, lid 1, onder a), van de basisverordening twijfelachtig wordt, of (2) zij zichzelf schade hebben toegebracht. Het argument werd dan ook voorlopig afgewezen.
3.4. Intern gebruik en interne verkoop
(126)
Enkele belanghebbenden beweerden dat de schade voor de bedrijfstak van de Unie werd veroorzaakt door de downstreamactiviteiten van de bedrijfstak op het gebied van de productie van bouwmaterialen (bv. sandwichpanelen, trapeziumplaten, enz.), hetzij direct of via verbonden ondernemingen binnen de groepen. Zo werd met name beweerd dat de bedrijfstak van de Unie OBS tegen lagere prijzen aan zijn downstreamondernemingen beschikbaar stelde dan aan niet-verbonden ondernemingen. Zo "subsidieerden" ze deze ondernemingen binnen de groep, waardoor die hun concurrenten in het downstreamsegment konden onderbieden.
(127)
Zoals aangetoond in de overwegingen 102 tot en met 107 lag de gemiddelde waarde van het interne gebruik en de interne verkoop in het OT per ton slechts 2 % onder de verkoopprijs voor niet-verbonden afnemers. Bovendien is uit het onderzoek gebleken dat het interne gebruik en de interne verkoop waarschijnlijk zelf indirect getroffen waren door de oneerlijke concurrentie van de invoer met dumping. Als er inderdaad een voordeel zou zijn geweest voor de downstreamactiviteiten van de producenten in de Unie zoals wordt beweerd, moet dit in de evolutie van deze schade-indicator zichtbaar zijn geweest. Dit argument is dan ook voorlopig afgewezen.
3.5. Economische crisis
(128)
De economische crisis en de gevolgen ervan voor de bouwnijverheid zijn minstens voor een deel de verklaring voor de dalende vraag en de prijsdruk tijdens de beoordelingsperiode. Zoals vermeld, daalde het verbruik in 2009 met 24 %. Vanaf 2010 herstelde de markt zich echter en tegen het einde van het OT steeg het verbruik met 20 %.
(129)
In de analyse van schade en oorzakelijk verband werden de instorting van de markt in 2009 en het daaropvolgende herstel tussen 2009 en het eind van het OT van elkaar gescheiden. In de analyse van schade en oorzakelijk verband werd duidelijk aangetoond dat de invoer uit de VRC van het herstellende verbruik kon profiteren en bovendien voortdurend de prijzen van de bedrijfstak van de Unie onderbood, waardoor de kans voor alle marktdeelnemers om zich van de terugval te herstellen, werd omgevormd tot een strijd om te overleven.
3.6. Structurele overcapaciteit
(130)
Sommige belanghebbenden beweerden dat de oorzaak van de schade aan de bedrijfstak van de Unie, vooral verticaal geïntegreerde staalproducenten, niet de invoer uit de VRC was, maar de structurele problemen van de staalindustrie in de EU, zoals de overcapaciteit. Ook werd geopperd dat de consolidering van de staalindustrie in de tijd voor de beoordelingsperiode tot overcapaciteit heeft geleid en dat de geleden schade een gevolg was van te veel productie-installaties.
(131)
De productie van OBS is inderdaad kapitaalintensief en de industrie heeft ook vrij veel vaste kosten. Toch kan niet worden geconcludeerd dat de consolidatie van de staalindustrie in de tijd voor de beoordelingsperiode tot overcapaciteit heeft geleid. Uit de bevindingen blijkt dat na een kleine stijging in de geïnstalleerde capaciteit in 2009, de capaciteit van de industrie in 2010 en in het OT daalde. De capaciteit lag in het OT onder het feitelijke verbruik in 2008, het jaar voordat de gevolgen van de economische crisis in alle hevigheid voelbaar werden. Het verbruik in de EU is nog niet teruggekeerd op het niveau van 2008.
(132)
Bovendien bleek uit het onderzoek dat de negatieve gevolgen van de overcapaciteit slechts in beperkte mate kunnen worden toegeschreven aan de EU-producenten van OBS. Ten eerste bleek uit het onderzoek dat de bedrijfstak van de Unie duidelijk stappen heeft ondernomen om efficiënt te blijven: de VAA-kosten werden met 34 % teruggebracht en de productiviteit steeg met 8 % voor de hele industrie en met 6 % voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen. Ten tweede zorgden voortdurende investeringen in de productielijnen en de flexibiliteit in het gebruik ervan om andere producten te produceren voor schaalvoordelen en lagere vaste kosten. Terwijl de bezettingsgraad van de in de steekproef opgenomen ondernemingen tijdens de beoordelingsperiode met 18 % daalde, stegen de gemiddelde productiekosten met slechts 9 %, inclusief de kosten voor grondstoffen. Daarom kan niet worden geconcludeerd dat de overcapaciteit het oorzakelijke verband verbreekt. Dit argument wordt derhalve voorlopig afgewezen.
4. Conclusie over het oorzakelijke verband
(133)
Er werd aangetoond dat de omvang en het marktaandeel van de invoer met dumping van oorsprong uit de VRC in de beoordelingsperiode, en vooral tussen 2009 en het eind van het OT, aanzienlijk toenamen. Voorts werd vastgesteld dat deze invoer de door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie in rekening gebrachte prijzen constant, en vooral tijdens het OT, onderbood.
(134)
De stijging van de omvang en het marktaandeel van de laaggeprijsde invoer met dumping uit de VRC viel samen met de negatieve ontwikkeling van de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie. De situatie verslechterde nog in het OT, toen de bedrijfstak van de Unie, hoewel het verbruik weer toenam, niet in staat was om zijn verloren marktaandeel en winstgevendheid terug te winnen. Ook andere financiële indicatoren zoals de kasstroom en het rendement van investeringen stagneerden op het niveau van 2010, terwijl de werkgelegenheid een absoluut dieptepunt bereikte.
(135)
Bij het onderzoek van de andere bekende factoren die de bedrijfstak van de Unie schade hadden kunnen toebrengen, bleek dat deze factoren geen zodanige rol hadden gespeeld dat het geconstateerde oorzakelijke verband tussen de invoer met dumping uit de VRC en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade erdoor werd verbroken.
(136)
Op grond van bovenstaande analyse, waarbij de gevolgen van alle bekende factoren voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie werden onderscheiden van de schadelijke gevolgen van de uitvoer met dumping, was de voorlopige conclusie dat de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping uit China aanmerkelijke schade in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening heeft geleden.
F. BELANG VAN DE UNIE
1. Opmerkingen vooraf
(137)
Overeenkomstig artikel 21 van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of er ondanks de voorlopige conclusie inzake schade veroorzakende dumping dwingende redenen waren om te concluderen dat het niet in het belang van de Unie was in dit bijzondere geval voorlopige maatregelen te nemen. Het belang van de Unie werd geanalyseerd aan de hand van een afweging van de belangen van alle betrokkenen, d.w.z. de bedrijfstak van de Unie, de importeurs en de gebruikers van het betrokken product.
2. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(138)
Volgens Eurofer bestaat de bedrijfstak van de Unie uit 22 bekende producenten, die de volledige productie van OBS in de Unie vertegenwoordigen. Deze producenten zijn in verschillende lidstaten gevestigd en hebben meer dan 5 400 werknemers die rechtstreeks bij de vervaardiging van het betrokken product betrokken zijn.
(139)
Geen van de producenten maakte bezwaar tegen de opening van het onderzoek. Zoals hierboven bij de macro-economische indicatoren is aangetoond, werd de hele EU-bedrijfstak geconfronteerd met een verslechtering van zijn situatie en negatieve gevolgen door de invoer met dumping.
(140)
De bedrijfstak van de Unie heeft aanmerkelijke schade geleden als gevolg van de invoer met dumping uit de VRC. Er zij aan herinnerd dat alle schade-indicatoren gedurende de beoordelingsperiode een negatieve trend lieten zien. Met name de schade-indicatoren die betrekking hebben op de financiële prestaties van de medewerkende producenten in de Unie, zoals de winstgevendheid en het rendement van investeringen, liepen sterk terug. Als er geen maatregelen worden genomen, lijkt een verdere verslechtering van de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie zeer waarschijnlijk.
(141)
De instelling van voorlopige antidumpingrechten zal naar verwachting leiden tot het herstel van eerlijke handelsvoorwaarden op de markt van de Unie, zodat de bedrijfstak van de Unie in staat zal zijn de prijzen van OBS zodanig aan te passen dat die de kosten van de verschillende componenten en de marktvoorwaarden weerspiegelen. Door de instelling van voorlopige maatregelen kan de bedrijfstak van de Unie waarschijnlijk ten minste een deel van haar tijdens de beoordelingsperiode verloren marktaandeel terugwinnen, wat ook een positief effect zal hebben op haar winstgevendheid en algemene financiële situatie.
(142)
Als geen maatregelen worden ingesteld, zijn verdere verliezen van het marktaandeel te verwachten en zal de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie naar alle waarschijnlijkheid achteruitgaan. Dit zou op middellange tot lange termijn onhoudbaar zijn. Het valt ook te verwachten dat sommige individuele producenten hun productie-installaties zullen moeten sluiten aangezien ze tijdens de beoordelingsperiode zware verliezen hebben geleden. Gezien de opgelopen verliezen en de hoge investeringen in de productie in het begin van de beoordelingsperiode kan worden verwacht dat de meeste producenten in de Unie niet in staat zullen zijn om hun investeringen terug te verdienen indien geen maatregelen worden ingesteld.
(143)
Derhalve wordt voorlopig geconcludeerd dat de instelling van antidumpingrechten in het belang van de bedrijfstak van de Unie is.
3. Belang van gebruikers en importeurs
(144)
Zoals in overweging 10 is vermeld, hebben vijf importeurs zich gemeld, maar hebben er slechts twee de vragenlijst beantwoord. Van de ongeveer 100 in de klacht vermelde gebruikers, hebben er 19 verklaard dat ze geïnteresseerd waren in de procedure. Tien ondernemingen gaven vervolgens antwoord op de vragenlijst.
(145)
De meest actieve gebruikers en importeurs hebben gezamenlijke schriftelijke opmerkingen ingediend en in de loop van het onderzoek werden verschillende hoorzittingen georganiseerd. Hun belangrijkste argumenten over de instelling van maatregelen worden hieronder geanalyseerd.
3.1. Concurrentie op de EU-markt
(146)
Er werd opgemerkt dat de EU-markt voor OBS niet concurrerend genoeg was en dat invoer uit de VRC nodig was om ondernemingen die OBS invoeren en gebruiken, een betere onderhandelingspositie te geven. Bovendien werd gesteld dat de bedrijfstak van de Unie betrokken was bij oligopolistische regelingen om de markt te controleren. Tijdens het onderzoek in het voorlopige stadium konden deze beweringen niet worden bevestigd. Bovendien werd vastgesteld dat de producenten in de Unie op dezelfde markten concurreerden, en vaak verkochten aan dezelfde klanten of aan elkaars bouwondernemingen. Omdat er geen bewijzen werden geleverd, behalve anekdotische klachten over moeilijkheden tijdens prijsonderhandelingen, er in de EU behalve de vijf groepen van klagende producenten in de Unie nog elf andere producenten van OBS actief zijn (waarvan enkele erg groot zijn) en er vele andere invoerbronnen zijn, lijkt deze bewering dan ook niet onderbouwd en wordt ze voorlopig verworpen.
3.2. Onvoldoende aanbod
(147)
Ook werd beweerd dat de instelling van maatregelen ten aanzien van de invoer uit de VRC tot een tekort van OBS op de EU-markt zou leiden. Gezien de ruime keuze aan leveranciers zoals hierboven vermeld en de beschikbare productiecapaciteit van de bedrijfstak van de Unie, wordt het onwaarschijnlijk geacht dat zich een tekort zal voordoen. Het argument is dan ook voorlopig afgewezen.
3.3. Conclusie over de belangen van gebruikers en importeurs
(148)
De tien medewerkende gebruikers waren tijdens het OT goed voor 7 % van de totale invoer uit de VRC. Uit het onderzoek bleek dat alle gebruikers diverse leveranciers hadden. De aankopen uit de VRC maakten gemiddeld 15 % van hun totale aankopen van OBS-producten uit. Bovendien werd het grootste deel aangekocht bij EU-producenten (73 %) en werd 12 % ingevoerd uit andere derde landen. Aangezien het betrokken product sterk gestandaardiseerd is, is het belang van klantenbinding niet zo groot en kunnen zowel gebruikers als importeurs vrij eenvoudig van leverancier veranderen zonder dat dit van invloed is op de productkwaliteit.
(149)
Het onderzoek heeft uitgewezen dat op één na alle medewerkende gebruikers winst maakten in de sector die gebruikmaakt van het betrokken product en dat hun winstgevendheid tijdens het OT tussen 1 en 13 % lag. Bovendien hing de winstgevendheid van die ondernemingen niet in sterke mate af van hun invoer van het betrokken product uit de VRC.
(150)
Op basis van de antwoorden van de gebruikers op de vragenlijst werden de waarschijnlijke gevolgen van de voorgestelde maatregelen ingeschat. Zelfs wanneer wordt uitgegaan van het, onwaarschijnlijke, slechtste geval voor de medewerkende gebruikers, namelijk dat de prijsstijging niet kan worden doorberekend en dat ze even grote volumes uit de VRC moeten invoeren, leiden de rechten ertoe dat hun productiekosten met 1 tot 5 % stijgen en dat hun winstgevendheid voor het grootste deel van de invoer met 1 tot 2,8 procentpunten en voor hun invoer onder een residueel recht met ongeveer 4 procentpunten daalt. Waarschijnlijker zullen de gevolgen echter veel kleiner zijn. Aangezien de invoer van China maar een klein deel van de activiteiten van de gebruikers uitmaakt, kan worden verwacht dat de kostenstijging door de antidumpingmaatregelen relatief makkelijk zal kunnen worden doorberekend. Omdat naast de vele EU-producenten ook nog andere belangrijke leveranciers beschikbaar zijn die niet aan de maatregelen worden onderworpen, bv. India en Zuid-Korea, wordt bovendien verwacht dat de prijzen op de markt na het instellen van de maatregelen ook met die factoren rekening zullen houden.
(151)
De twee medewerkende importeurs waren goed voor ongeveer 6 % van de totale invoer uit China tijdens het OT. De exacte omvang werd niet bekendgemaakt in overeenstemming met artikel 19 van de basisverordening. Net als de gebruikers hadden ook de importeurs verschillende leveranciers naast de VRC. Bovendien werd vastgesteld dat de winstgevendheid van de importeurs mogelijk sterker door de maatregelen zou worden getroffen dan die van de gebruikers als ze hun invoerpatroon van tijdens het OT zouden aanhouden. In de praktijk zijn importeurs echter nog flexibeler dan gebruikers en zullen ze waarschijnlijk de eersten zijn om alternatieve leveranciers te zoeken.
(152)
In deze context moet er ook rekening mee worden gehouden dat een deel van het voordeel van invoer uit de VRC voor de gebruiker en de importeur gebaseerd is op en mogelijk wordt gemaakt door oneerlijke prijzen van de Chinese exporteurs en niet is gebaseerd op een natuurlijk concurrentievoordeel. Door de gelijke voorwaarden op de EU-markt te herstellen via een correctie van de handelsverstoring als gevolg van invoer met dumping, zal de OBS-markt in staat zijn om terug te keren tot een gezonde, markteconomische dynamiek en prijsontwikkeling zonder andere marktdeelnemers (gebruikers, producenten, eindgebruikers) te benadelen die niet rechtstreeks van de invoer met dumping kunnen profiteren.
4. Conclusie inzake het belang van de Unie
(153)
Gezien deze overwegingen luidt de voorlopige conclusie dat er, gezien de beschikbare informatie over het belang van de Unie, geen dwingende redenen zijn die tegen de instelling van voorlopige maatregelen ten aanzien van de invoer van het betrokken product van oorsprong uit de VRC pleiten.
G. VOORLOPIGE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
1. Schademarge
(154)
Gelet op de conclusies inzake dumping, schade, oorzakelijk verband en het belang van de Unie moeten voorlopige antidumpingmaatregelen worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door invoer met dumping.
(155)
Om de hoogte van deze maatregelen te bepalen, werd rekening gehouden met de vastgestelde dumpingmarges en het bedrag aan rechten dat noodzakelijk is om de schade voor de bedrijfstak van de Unie op te heffen.
(156)
Bij de berekening van het recht dat nodig is om de gevolgen van de schade veroorzakende dumping op te heffen, werd ervan uitgegaan dat de maatregelen de bedrijfstak van de Unie in staat moeten stellen om zijn productiekosten te dekken en een winst vóór belasting te maken die bij normale concurrentie, dat wil zeggen zonder invoer met dumping, redelijkerwijs op de verkoop van het soortgelijke product in de Unie door een dergelijke bedrijfstak kan worden behaald. De winst die behaald zou kunnen worden zonder invoer met dumping, moet worden gebaseerd op het jaar 2008 toen de Chinese invoer minder aanwezig was op de markt van de Unie. Daarom wordt aangenomen dat een winstmarge van 6,7 % van de omzet kan worden beschouwd als een passend minimum dat de bedrijfstak van de Unie zonder schade veroorzakende dumping had kunnen verwachten.
(157)
Op basis hiervan werd voor het soortgelijke product een prijs berekend waarbij de bedrijfstak van de Unie geen schade lijdt. Deze geen schade veroorzakende prijs is berekend door de productiekosten met de hierboven genoemde winstmarge van 6,7 % te vermeerderen.
(158)
De noodzakelijke prijsverhoging werd vervolgens berekend door vergelijking van de gewogen gemiddelde invoerprijs van de medewerkende producenten-exporteurs in de VRC, gecorrigeerd voor de invoerkosten en de douanerechten, met de geen schade veroorzakende prijs van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie tijdens het OT. Het verschil dat deze vergelijking opleverde, werd vervolgens uitgedrukt als percentage van de gemiddelde cif-waarde bij invoer van de vergeleken soorten.
2. Voorlopige maatregelen
(159)
In het licht van het voorgaande wordt overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening geoordeeld dat op de invoer van oorsprong uit de VRC voorlopige antidumpingmaatregelen moeten worden ingesteld die gelijk zijn aan de dumpingmarge, of aan de schademarge indien deze lager is.
(160)
De bij deze verordening voor bepaalde ondernemingen vastgestelde individuele antidumpingrechten zijn gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Zij weerspiegelen daarom de situatie die bij dat onderzoek voor die ondernemingen werd vastgesteld. Deze rechten (in tegenstelling tot het voor het gehele land geldende recht dat van toepassing is op "alle andere ondernemingen") gelden dus uitsluitend bij de invoer van producten van oorsprong uit de VRC die vervaardigd zijn door de specifiek vermelde juridische entiteiten. De rechten zijn niet van toepassing op ingevoerde producten die zijn vervaardigd door andere, niet specifiek in het dispositief van deze verordening genoemde ondernemingen, ook al gaat het hierbij om entiteiten die verbonden zijn met de specifiek genoemde ondernemingen; op die producten is het recht van toepassing dat geldt voor "alle andere ondernemingen".
(161)
Verzoeken in verband met de toepassing van deze specifiek voor bepaalde ondernemingen geldende antidumpingrechten (bv. na een naamswijziging van een bedrijf of na de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen) dienen aan de Commissie (7) te worden gericht, onder opgave van alle relevante gegevens, met name indien de naamswijziging of de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen verband houdt met wijzigingen in de activiteiten van de onderneming op het gebied van productie en de verkoop in binnen- en buitenland. Indien het verzoek gerechtvaardigd is, zal de verordening dienovereenkomstig worden gewijzigd door bijwerking van de lijst van ondernemingen die voor een individueel recht in aanmerking komen.
(162)
Om een goede toepassing van het antidumpingrecht te garanderen, moet het residuele recht niet alleen gelden voor niet-medewerkende producenten-exporteurs, maar ook voor producenten die het betrokken product in het OT niet naar de Unie hebben uitgevoerd.
(163)
Op grond van het voorgaande zijn de vastgestelde dumping- en schademarges en de voorlopige rechten als volgt:
Onderneming
Dumpingmarge
Schademarge
Voorlopig recht
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd en Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd en Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) en Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China en Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Andere medewerkende ondernemingen
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Alle andere ondernemingen
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. SLOTBEPALING
(164)
Met het oog op de beginselen van behoorlijk bestuur moet een termijn worden vastgesteld waarbinnen belanghebbenden die zich binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn kenbaar hebben gemaakt, schriftelijk opmerkingen kunnen maken en kunnen vragen te worden gehoord. Bovendien wordt erop gewezen dat de bevindingen inzake het instellen van rechten in het kader van deze verordening voorlopig zijn en bij de vaststelling van eventuele definitieve maatregelen kunnen worden herzien,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een voorlopig antidumpingrecht ingesteld op organisch beklede staalproducten, d.w.z. gewalste platte producten van niet-gelegeerd of gelegeerd staal (uitgezonderd roestvrij staal), aan ten minste één zijde geverfd, gevernist of bekleed met kunststof, met uitzondering van zogenaamde "sandwichpanelen" van de soort gebruikt in de bouw, bestaande uit twee metalen buitenplaten met een stabiliserende kern van isolatiemateriaal, en met uitzondering van producten met een laatste bekleding van zinkstof (een zinkrijke verf die 70 of meer gewichtspercenten zink bevat), momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 en ex 7226 99 70 (Taric-codes 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 en 7226997091), van oorsprong uit de Volksrepubliek China.
2. De voorlopige antidumpingrechten, die van toepassing zijn op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van het in lid 1 omschreven product, vervaardigd door onderstaande ondernemingen, zijn als volgt:
Onderneming
Recht
Aanvullende Taric-code
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Alle andere ondernemingen
57,8 %
B999
3. De voorlopige antidumpingrechten voor de in lid 2 genoemde ondernemingen zijn uitsluitend van toepassing indien aan de douaneautoriteiten van de lidstaten een geldige handelsfactuur, opgesteld conform de voorwaarden in de bijlage, wordt overgelegd. Als een dergelijke factuur niet wordt overgelegd, wordt het recht toegepast dat voor alle andere ondernemingen geldt.
4. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Unie van het in lid 1 genoemde product moet een zekerheid worden gesteld ten bedrage van het voorlopige recht.
5. Tenzij anders vermeld, zijn de bepalingen inzake douanerechten op dit recht van toepassing.
Artikel 2
1. Onverminderd artikel 20 van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad kunnen belanghebbenden binnen één maand na de inwerkingtreding van deze verordening verzoeken in kennis te worden gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld, schriftelijk opmerkingen maken en vragen door de Commissie te worden gehoord.
2. Ingevolge artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad kunnen de betrokken partijen binnen een maand na de inwerkingtreding ervan opmerkingen indienen over de toepassing ervan.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 van deze verordening is gedurende een periode van zes maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 18 september 2012.