NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 490/2013
ze dne 27. května 2013,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 29. srpna 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 17. července 2012 organizace European Biodiesel Board (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 60 % celkové výroby bionafty v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Dne 30. ledna 2013 zavedla Komise celní evidenci dovozu téhož výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013 (3).
(4)
Dne 10. listopadu 2012 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie do Unie a zahájila samostatné šetření.
2. Období šetření
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii, známé dovozce, dodavatele, distributory, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i orgány Argentiny a Indonésie o zahájení šetření. V oznámení o zahájení řízení byly všechny strany, jichž se šetření týkalo, vyzvány, aby se obrátily na Komisi a přihlásily se.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Žadatel, vyvážející výrobci v Argentině a Indonésii, dovozci a orgány Argentiny a Indonésie sdělili svá stanoviska. Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
3.1. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření a za účelem dokončení šetření v zákonných lhůtách oznámila Komise v oznámení o zahájení řízení, že by mohla omezit řízení na přiměřený počet vyvážejících výrobců v Argentině a Indonésii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, jichž se bude řízení týkat, a sice prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
3.2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Argentině
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Argentině požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(11)
Deset vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Dvě společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie (nebo vůbec nevyráběly).
(12)
Zbývajících osm (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(13)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 86 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od osmi vyvážejících výrobců uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění.
(14)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován se všemi známými vyvážejícími výrobci, jakož i s argentinským sdružením výrobců a argentinskými orgány a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.3. Individuální zjišťování
(15)
Žádná argentinská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.4. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Indonésii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(17)
Osm vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se svým zařazením do vzorku. Tři společnosti však uvedly, že v období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Unie.
(18)
Zbývajících pět (skupin) vyvážejících výrobců představovalo celý objem vyvezený do Unie během období šetření.
(19)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek představoval 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření podle údajů od pěti vyvážejících výrobců uvedených výše v 18. bodě odůvodnění.
(20)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli konzultováni všichni známí vyvážející výrobci, jakož i indonéské úřady a nebyly vzneseny žádné námitky.
3.5. Individuální zjišťování
(21)
Žádná indonéská společnost, která nebyla zařazena do vzorku, nepožádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
3.6. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(22)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení. Žádní dovozci však při tomto šetření nespolupracovali.
3.7. Výběr vzorku výrobců v Unii
(23)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí bionaftu. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby, objemu prodeje a zeměpisné polohy. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 27 % výroby v Unii.
(24)
Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Po zveřejnění navrhovaného vzorku dvě ze společností, které byly do vzorku zařazeny, od spolupráce odstoupily a byly nahrazeny dvěma jinými společnostmi. Výrobní odvětví Unie také vzneslo připomínku, že vzhledem k vysokému počtu výrobců bionafty z řad malých a středních podniků by alespoň jeden měl být také zařazen do vzorku. Tato žádost byla přijata.
(25)
Vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
3.8. Odpovědi na dotazník
(26)
Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Argentině zařazeným do vzorku, čtyřem vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v Indonésii zařazeným do vzorku a osmi výrobcům v Unii zařazeným do vzorku.
(27)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od sedmi vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců v Argentině a Indonésii zařazených do vzorku, od osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku a od tří uživatelů.
3.9. Inspekce na místě
(28)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
(a)
Výrobci sídlící v Unii
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španělsko,
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Španělsko,
-
Diester Industrie S.A.S., Paříž, Francie,
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Řecko,
-
Novaol S.R.L., Milano, Itálie,
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švédsko,
-
Preol A.S., Lovosice, Česká republika,
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Německo.
(b)
Vyvážející výrobci v Argentině
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC“),
-
skupina společností ve spojení „Renova“:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos“),
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa“),
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova“),
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin“),
-
skupina společností ve spojení „T6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD“),
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge“),
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6“).
(c)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Argentině
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas“),
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švýcarsko („LDC Suisse“).
(d)
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonésie („CPL“),
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonésie („PTMM“),
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonésie („PAA“),
-
skupina společností ve spojení („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonésie („WBI“),
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonésie („WINA“).
(e)
Obchodníci mimo EU ve spojení s vyvážejícími výrobci v Indonésii
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL“),
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS“),
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF“),
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF“),
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur.
(f)
Dovozci v Unii ve spojení s argentinskými a indonéskými vývozci:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španělsko („CAMPA“),
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Itálie („IMBI“),
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španělsko („LDC Spain“),
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Španělsko („Losur“),
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemsko („WET BV“) (5).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(29)
Dotčeným výrobkem jsou monoalkylestery mastných kyselin a /nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a /nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě, nebo obsažené ve směsi, pocházející z Argentiny a Indonésie, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (dále jen „dotčený výrobek“, běžně označovaný jako „bionafta“).
(30)
Z šetření vyplynulo, že bionafta vyráběná v Argentině je výlučně „methylester ze sójového oleje“ (dále jen „SME“) získaný ze sójového oleje a že bionafta vyráběná v Indonésii je výlučně „methylester z palmového oleje“ (dále jen „PME“) získaný z palmového oleje, ale bionafta vyráběná v Unii je převážně „methylester z řepkového oleje“ (dále jen „RME“), ale také z jiných surovin, včetně odpadních olejů i panenských olejů.
(31)
SME, PME i RME patří do kategorie methylesterů mastných kyselin. Pojem „ester“ odkazuje na transesterifikaci rostlinných olejů, konkrétně míšení oleje s alkoholem, čímž vzniká bionafta a jako vedlejší produkt glycerin. Pojem „methyl“ odkazuje na methanol, nejběžněji používaný alkohol v daném procesu.
(32)
Bionaftu SME a PME lze používat v čisté formě, ale obecně se mísí, buď mezi sebou navzájem, nebo s RME před tím, než se použijí v Evropské unii. Důvodem pro míšení SME s PME je to, že SME v čisté formě nesplňuje evropskou normu EN 14214, pokud jde o jodové a cetanové číslo. Důvodem pro míšení PME (a SME) s RME je to, že PME a SME mají vyšší filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) než RME, a nejsou proto vhodné pro použití v čisté formě během zimních měsíců ve studených regionech Evropské unie.
(33)
Směsi bionafty a minerální nafty se v zásadě používají v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory v silničních vozidlech, např. osobních a nákladních automobilech a autobusech a rovněž ve vlacích. Bionaftu v čisté formě nebo její směsi s minerální naftou lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny.
2. Obdobný výrobek
(34)
Z šetření vyplynulo, že dotčený výrobek, tedy výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Argentiny a Indonésie, a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Žádost o vyloučení výrobku
(35)
Jeden indonéský výrobce požádal, aby byly z oblasti působnosti tohoto řízení vyloučeny frakcionované methylestery. Frakční destilace rozloží methylestery mastných kyselin na složky s odlišnými chemickými vlastnostmi pro jiná konečná použití. Tvrdil, že frakcionované methylestery, které společnost vyráběla a vyvážela do EU, nejsou bionafta a nepoužívají se pro paliva, ale pro jiné průmyslové aplikace. Rovněž tvrdil, že surovinou použitou pro tyto frakcionované methylestery byl kokosový olej nebo olej z palmových jader, a nikoli surový palmový olej obvykle používaný k výrobě bionafty v Indonésii.
(36)
Frakcionované methylestery spadají do popisu dotčeného výrobku, jelikož jsou stále methylestery mastných kyselin a jsou vyrobeny ze surovin, které se používají pro výrobu bionafty. Ačkoli samy o sobě nesplňují evropskou normu (EN 14214), mohou být smíšeny s jinou bionaftou, aby se vytvořila směs, která tuto normu splňuje. To je totéž jako v případě bionafty z palmového methylesteru, která bez smíšení sama o sobě nesplňuje evropskou normu. Tato námitka se proto zamítá.
(37)
Avšak jeden evropský dovozce methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader z Indonésie požádal o osvobození pro koncového uživatele pro svůj dovoz, který nebyl určen pro použití jako palivo, ale ke zpracování na nenasycený mastný alkohol.
(38)
Osvobození pro koncového uživatele je režim, který spravují celní správy jednotlivých států, přičemž clo zaplacené z dovozu je předmětem osvobození na základě potvrzeného konečného použití dovezených surovin. Tento režim je stanoven v prováděcích předpisech k celnímu kodexu Společenství (6).
(39)
Touto žádostí se bude Komise zabývat v konečné fázi šetření poté, co obdrží připomínky od zúčastněných stran k tomu, zda by této konkrétní žádosti mělo být vyhověno v případě dovozu methylesteru mastných kyselin z oleje z palmových jader pro použití jiné než jako palivo. Tyto připomínky by se měly týkat otázky, zda by toto osvobození mohlo být využíváno k obcházení případného konečného cla, pokud bude uloženo, a účinků na dovoz bionafty pro použití jiné než jako palivo ze zemí, pro které již byla opatření zavedena.
C. DUMPING
1. Argentina
1.1. Běžná hodnota
(40)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Argentině byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku představoval celkový objem tohoto prodeje alespoň 5 % celkového objemu prodeje na vývoz do Unie během období šetření.
(41)
Komise následně určila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(42)
U každého druhu výrobku prodávaného každou společností nebo skupinou společností zařazenou do vzorku na domácím trhu, který byl uznán za shodný nebo srovnatelný s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje tohoto druhu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(43)
Komise následně posoudila pro každou společnost nebo skupinu společností zařazenou do vzorku, zda se prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto posouzení proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(44)
Z šetření vyplynulo, že argentinský trh je silně regulován státem. Míšení fosilní nafty a bionafty je v Argentině povinné (v podílu 7 % bionafty během období šetření). Celkové množství bionafty potřebné ke splnění tohoto požadavku na míšení je prostřednictvím přidělování kvót rozvrženo mezi vybraný počet argentinských výrobců bionafty. Ropné společnosti jsou povinny odebírat bionaftu od těch argentinských společností vyrábějících bionaftu, které splňují požadavky povinného míšení. Cena je stanovená státem a je zveřejněna argentinským ministerstvem energetiky. Během období šetření byla tato státem stanovená referenční cena vypočtena podle složitého vzorce, který zohledňoval výrobní náklady (suroviny, dopravu a jiné náklady) a zajišťoval dosažení určitého zisku. Parametry použité při určení referenční ceny byly stanoveny na základě odhadovaných nákladů nejméně schopného výrobce se sídlem v nejvzdálenější oblasti země a vedly k významné ziskovosti argentinských výrobců.
(45)
Za těchto okolností nebyl prodej na domácím trhu považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku a běžná hodnota obdobného výrobku musela být předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Argentině snižuje ceny sójových bobů a sójového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude proto dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(46)
S ohledem na převažující tržní podmínky, jak je popsáno výše ve 44. bodě odůvodnění, dospěla Komise k názoru, že zisk nebylo možné založit na skutečných údajích o společnostech zařazených do vzorku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
1.2. Vývozní cena
(47)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(48)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(49)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a o zisk. Pro účely tohoto výpočtu se považovala za přiměřenou úroveň zisku ve výši 5 % na základě obratu.
1.3. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(51)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(52)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(53)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(54)
Jedna obchodní společnost byla v úzkém spojení s vyvážejícím výrobcem, který ji plně kontroloval, neměla žádnou vyjednávací pravomoc ani vliv na ceny nebo dodací podmínky a obchodovala výlučně s výrobky vyráběnými tímto vyvážejícím výrobcem v Argentině. Proto se považuje za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce a nebyla provedena žádná úprava o provize. U jedné obchodní společnosti se sídlem mimo EU bylo zjištěno, že má volnější vazby na vyvážejícího výrobce v Argentině, nebyla pod jeho kontrolou a obchodovala s řadou jiných výrobků vyrobených jinými výrobci. V tomto případě se mělo za to, že tato obchodní společnost plní funkce podobné funkcím obchodníka pracujícího za provizi. V důsledku toho byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily teoretické přirážky obchodníka.
(55)
Skutečný rozdíl mezi prodejními cenami účtovanými vyvážejícím výrobcem v Argentině obchodníkovi ve spojení a prodejními cenami účtovanými obchodníky ve spojení prvnímu nezávislému odběrateli v EU nebyl pro výpočet této úpravy použit. Úprava byla vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů obchodníka ve spojení a přiměřeného zisku. Skutečný zisk společnosti se nepovažoval v důsledku povahy tohoto vztahu za spolehlivý.
1.4. Dumpingové rozpětí
(56)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(57)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 100 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Argentině stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(59)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. and Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
2. Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(60)
Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Indonésii byl reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje na vývoz dotčeného výrobku do Unie během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že s výjimkou dvou vyvážejících výrobců prodej na domácím trhu reprezentativní nebyl.
(61)
U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností Komise následně určila ty druhy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(62)
U těchto shodných nebo srovnatelných druhů výrobků bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového druhu výrobku vyvážejícími výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. U vyvážejících výrobců s obecnou reprezentativností nebyl zjištěn žádný reprezentativní prodej nebo vůbec žádný prodej na domácím trhu, pokud jde o vyvážený druh výrobku.
(63)
Proto byla u všech vyvážejících výrobců běžná hodnota obdobného výrobku předběžně určena v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti během období šetření přičetly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Žadatelé tvrdili, že systém rozdílné vývozní daně v Indonésii snižuje cenu palmového oleje, a proto zkresluje náklady výrobců bionafty. Komise nemá v této fázi dostatek informací na to, aby mohla dospět co nejvhodnějším způsobem k rozhodnutí o řešení tohoto tvrzení. Otázka, zda náklady přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku, bude tedy dále zkoumána v konečné fázi a rovněž během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(64)
Z šetření vyplynulo, že indonéský domácí trh s bionaftou je silně regulován státem. Ropná a plynárenská společnost Pertamina, která je plně ve vlastnictví státu, je zdaleka největší společností působící na domácím trhu (více než 90 % domácích nákupů bionafty od výrobců zařazených do vzorku). Pertamina je z pověření státu povinna mísit biopaliva s fosilními palivy, aby je mohla prodávat na svých čerpacích stanicích. Každý měsíc indonéské ministerstvo obchodu úředně stanoví tzv. „cenu HPE (neboli cenu podle vývozní kontroly)“, což je referenční cena použitá k výpočtu měsíční úrovně vývozních cel. Pertamina nakupuje bionaftu na úrovni ceny HPE stanovené indonéskou vládou.
(65)
Za těchto podmínek nemohl být zisk založen na skutečných údajích od společností zařazených do vzorku, protože prodej na domácím trhu se nepovažuje za uskutečněný v běžném obchodním styku. Proto byl zisk použitý při výpočtu běžné hodnoty stanoven podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení na základě přiměřeného zisku, kterého by mohlo dosáhnout mladé a inovativní výrobní odvětví tohoto typu náročné na kapitál za běžných podmínek hospodářské soutěže na svobodném a otevřeném trhu, tj. 15 % na základě obratu.
2.2. Vývozní cena
(66)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(67)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek.
(68)
Pokud prodej na vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takových případech byly provedeny úpravy o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a za přiměřený byl považován zisk ve výši 5 % na základě obratu.
(69)
Prémie účtované zákazníkům v jednom členském státě, kteří se po nákupu bionafty snažili využít regulačního rámce pro bionaftu obnášejícího „dvojnásobné započtení“ (7), se nepovažovaly za součást vývozní ceny. Tyto prémie nejsou vázány na dotčený výrobek jako takový, ale spíše na poskytnutí dokumentů dovozcem ve spojení s cílem získat osvědčení od vlády, které umožňuje zákazníkovi dovozce ve spojení splnit nezbytné podmínky pro přimíšení pouze poloviny množství bionafty (jelikož tuto bionaftu lze započítat „dvojnásobně“).
2.3. Srovnání
(70)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(71)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(72)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na úvěry, vývozní cla, poplatky za dohled, bankovní poplatky a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(73)
Pokud se prodej na vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, zkoumala Komise, zda by tito obchodníci ve spojení měli být považováni za vývozní oddělení vyvážejícího výrobce nebo za obchodní zástupce pracující za provizi, či nikoli.
(74)
U jedné společnosti nebo skupiny společností bylo zjištěno, že uzavřela smlouvu s jednou obchodní společností ve spojení mimo jiné za účelem obchodu s bionaftou za provizi. V tomto případě se dospělo k závěru, že tento obchodník ve spojení by se měl považovat za obchodního zástupce pracujícího za provizi, a proto byly vývozní ceny upraveny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, aby se zohlednily přirážky obchodníka.
(75)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce byl dotčený výrobek (PME) před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli smíšen s RME. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) provedena úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech dotčeného výrobku.
2.4. Dumpingové rozpětí
(76)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(77)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím.
(78)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii, dumpingové rozpětí bylo stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu do Unie podle údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla velmi vysoká, a sice 99 % celkového vývozu do Unie během období šetření, bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indonésii stanoveno na úrovni, která odpovídá úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(79)
Takto stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou tato:
Dumpingové rozpětí
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(80)
Obdobný výrobek vyrábí 254 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
(81)
Tvrdilo se, že značný počet velkých výrobců v Unii je ve spojení s vývozci v Argentině a /nebo že dovážejí bionaftu z Argentiny, a měli by proto být vyloučeni z definice výrobního odvětví Unie.
(82)
Po provedení šetření byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny tři společnosti, a to z důvodu jejich závislosti na dovozu z dotčených zemí, přičemž dovoz dosáhl 63 %, 85 % a 71 % jejich vlastní výroby během období šetření. Další dvě společnosti byly vyloučeny, jelikož během období šetření bionaftu nevyráběly. V níže uvedených oddílech nebyly použity žádné údaje od těchto společností. Byl učiněn předběžný závěr, že neexistují žádné důvody pro vyloučení jakýchkoli dalších výrobců v Unii z definice výrobního odvětví Unie.
(83)
Pro stanovení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 9 052 871 tun. Jak bylo uvedeno výše, osm výrobců v Unii bylo zařazeno do vzorku a představovali 27 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Tuny
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Index 2009 = 100
100
103
100
105
Zdroj:
Eurostat, údaje od výrobního odvětví Unie.
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkové výroby v Unii všech výrobců v Unii na trhu Unie, s odečtením jejich vývozu a přičtením dovozu z Argentiny a Indonésie a dovozu z jiných třetích zemí.
(85)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie byl získán z údajů Eurostatu vztahujících se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba bionafty v Unii zvýšila mezi rokem 2009 a koncem období šetření o 5 %.
3. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(87)
Jak je stanoveno v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, účinek dovozu ze dvou zemí může být posuzován souhrnně pouze tehdy, pokud jsou splněny dvě podmínky.
(88)
První podmínkou je, že dumpingové rozpětí ve vztahu k dovozu z obou zemí není nepatrné a objem dovozu není zanedbatelný. Dumpingové rozpětí stanovené ve vztahu k dovozu z Argentiny a Indonésie bylo nad minimální hranicí definovanou v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, jelikož jeho podíl na trhu činil v období šetření 10,8 %, resp. 8,5 %.
(89)
Druhou podmínkou je, že existuje hospodářská soutěž mezi dováženými výrobky navzájem a hospodářská soutěž s obdobným výrobkem Unie. Dovoz bionafty z Argentiny a Indonésie mísí s minerální naftou tytéž obchodní společnosti a je prodáván odběratelům v celé Unii v přímé hospodářské soutěži s bionaftou vyráběnou výrobním odvětvím Unie.
(90)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Argentiny a Indonésie by měl být pro účely analýzy újmy posuzován souhrnně.
4. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Tabulka č. 2
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz z Argentiny
Tuny
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Index 2009 = 100
100
138
167
148
Podíl na trhu
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Index 2009 = 100
100
135
167
141
Dovoz z Indonésie
Tuny
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Index 2009 = 100
100
314
689
631
Podíl na trhu
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Index 2009 = 100
100
303
689
600
Celkový podíl na trhu
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Index 2009 = 100
100
160
248
213
Zdroj:
Eurostat.
(91)
Objem dovozu z Argentiny a Indonésie se od roku 2009 do období šetření značně zvýšil a dovoz z Indonésie vzrůstá rychleji než dovoz z Argentiny. Podíl na trhu se v průběhu téhož období zvýšil z 9,1 % na 19,3 %.
5. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
5.1. Vývoj cen
Tabulka č. 3
Dovozní cena (EUR/tunu)
2009
2010
2011
OŠ
Argentina
629
730
964
967
Index 2009 = 100
100
116
153
154
Indonésie
597
725
864
863
Index 2009 = 100
100
121
145
145
Celkem
624
728
920
921
Index 2009 = 100
100
117
147
148
Zdroj:
Eurostat.
(92)
I když se dovozní ceny během posuzovaného období zvýšily, zejména mezi roky 2010 a 2011, ceny bionafty z Argentiny i Indonésie zůstaly v průběhu posuzovaného období nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5.2. Cenové podbízení
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu argentinských a indonéských dovozců zařazených do vzorku pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Srovnání mezi SME z Argentiny a PME z Indonésie s výrobkem vyráběným a prodávaným na trhu Unie vycházelo z filtrovatelnosti při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž se bionafta mění zpět na tuk a již nemůže být použita jako palivo.
(95)
CFPP veškerého prodeje z Argentiny do EU byla 0 °C. Tento prodej byl tedy srovnán s prodejem výrobců bionafty s CFPP s hodnotou 0 v Unii.
(96)
CFPP veškerého prodeje z Indonésie do EU byla 13 °C. Vzhledem k velmi nízkému objemu prodeje výrobců v Unii, pokud jde o tuto CFPP (protože PME z Indonésie je před prodejem prvnímu nezávislému odběrateli téměř vždy smíšen s jinou bionaftou z jiných zdrojů), nepovažovalo se přímé srovnání za přiměřené. Vývozní cena PME z Indonésie u CFPP s hodnotou 13 byla proto upravena směrem nahoru na cenu CFPP s hodnotou 0 pomocí rozdílu v ceně na trhu Unie mezi prodejem PME s CFPP s hodnotou 13 vyráběného výrobním odvětvím Unie a průměrnou cenou bionafty s CFPP s hodnotou 0.
(97)
Rozdíl mezi cenami z Argentiny a Indonésie a cenami Unie, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Unie ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, byl na základě výše popsané metodiky v rozpětí od 2,5 % do 9,1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(98)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie během analyzovaného období.
(99)
Jak bylo uvedeno výše, ověřené údaje od vzorku výrobců v Unii byly použity za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(100)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie, které se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených údajů shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(101)
Na základě informací, které se týkají všech výrobců bionafty v Unii, byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(102)
Na základě informací, které se týkají výrobců bionafty v Unii zařazených do vzorku, byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, mzdové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
7. Makroekonomické ukazatele
7.1. Výrobní kapacita, výroba a využití kapacity
Tabulka č. 4
2009
2010
2011
OŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Index 2009 = 100
100
105
106
109
Objem výroby (v tunách)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Index 2009 = 100
100
107
98
104
Využití kapacity
43 %
44 %
40 %
41 %
Index 2009 = 100
100
102
92
95
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Kapacita zůstala poměrně stabilní, zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, a proto bylo využití kapacity v průběhu tohoto období nízké. Výrobní odvětví Unie nebylo schopné používat dříve instalované kapacity nebo v jakémkoli rozsahu během daného období využít zvýšení kapacity, ke kterému došlo v důsledku očekávaného účinku uložení opatření proti USA nebo očekávaných systémů kvót a zvýšených požadavků některých členských států.
7.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 5
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje (v tunách)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Index 2009 = 100
100
102
90
98
Podíl na trhu
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Index 2009 = 100
100
98
90
94
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(104)
Objem prodeje společnostem v Unii, které nejsou ve spojení, zůstal v posuzovaném období spíše stabilní. Vzhledem k tomu, že spotřeba během tohoto období mírně vzrostla, stabilní objem prodeje vedl ke snížení podílu na trhu (pokles o 5,5 procentních bodů) a tento podíl převzal dovoz z dotčených zemí.
7.3. Růst
(105)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Během téhož období se dovozu z Indonésie a Argentiny podařilo získat více než 10 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
7.4. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka č. 6
2009
2010
2011
OŠ
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Index 2009 = 100
100
111
111
112
Produktivita (tuny/FTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Index 2009 = 100
100
97
88
93
Zdroj:
údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie.
(106)
Vzhledem k tomu, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál a nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu, a vzhledem k výši subdodávek v oblasti skutečné výroby bionafty není počet osob zaměstnaných ve výrobě velký. Jelikož se objem výroby během daného období mírně zvýšil, vzrostla i zaměstnanost.
(107)
Jelikož zaměstnanost vzrostla, avšak rychleji než výroba, produktivita se mezi rokem 2009 a koncem období šetření snížila o 7 procentních bodů.
7.5. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(108)
Výrobnímu odvětví Unie byla působena újma v důsledku dumpingového dovozu ze Spojených států amerických do roku 2009, kdy začíná období šetření pro účely tohoto řízení. Platná cla na dovoz ze Spojených států amerických byla uzpůsobena tak, aby byly zajištěny rovné podmínky, za nichž by výrobní odvětví Unie mohlo soutěžit s tímto dovozem a vyrovnat se se způsobenou újmou.
(109)
K tomu však zjevně nedošlo. Výrobní odvětví Unie je nyní méně ziskové než v roce 2009 a ztratilo svůj podíl na trhu, dokonce i ve srovnání s rokem 2009, ve prospěch dovozu z Argentiny a Indonésie, který představuje cenové podbízení vůči cenám Unie. Využití kapacity je nižší, dokonce i přes nárůst spotřeby v Unii. K překonání účinků dřívějšího dumpingu jednoznačně nedošlo.
(110)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce v Argentině a Indonésii jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. U jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, který představoval jen malý podíl dovozu z Indonésie, nebyl dumping zjištěn. Avšak u ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii a u všech vyvážejících výrobců v Argentině bylo zjištěno, že se dopouštějí dumpingu bionafty na trhu Unie. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z těchto dvou dotčených zemí nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
8. Mikroekonomické ukazatele
8.1. Průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady a náklady na mzdy
Tabulka č. 7
2009
2010
2011
OŠ
Jednotková cena v EUR za tunu
797
845
1 096
1 097
Index 2009 = 100
100
106
137
138
Jednotkové náklady v EUR za tunu
760
839
1 089
1 116
Index 2009 = 100
100
110
143
147
Náklady na mzdy EUR/FTE
57 391
63 490
62 141
61 004
Index 2009 = 100
100
111
108
106
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(111)
Ačkoliv v posuzovaném období bylo výrobní odvětví Unie schopné zvýšit svou prodejní cenu, v důsledku špatné sklizně řepky v roce 2011 vzrostly výrobní náklady v takové míře, že je nebylo možné vyrovnat zvýšením prodejní ceny. Pro výrobní odvětví Unie bylo neekonomické dovážet alternativní suroviny z Argentiny a Indonésie v důsledku daňových režimů zavedených v těchto zemích, a proto bylo nuceno dovážet hotovou bionaftu, aby omezilo své náklady, a tím snížilo celkové ztráty.
(112)
Zároveň vzrostly u společností zařazených do vzorku během posuzovaného období náklady na mzdy, což znovu donutilo společnosti hledat způsob, jak snížit celkové náklady.
8.2. Zásoby
Tabulka č. 8
2009
2010
2011
OŠ
Zásoby (v tunách)
74 473
87 283
90 249
103 058
Index 2009 = 100
100
117
121
138
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(113)
Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 40 %. Toto zvyšování stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období. Jelikož však bionafta nemůže být skladována déle než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce), údaje týkající se zásob mají pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jen omezenou hodnotu.
8.3. Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka č. 9
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investice (v tis. EUR)
188 491
156 927
149 113
141 578
Index 2009 = 100
100
83
79
75
Návratnost investic
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Index 2009 = 100
100
-20
9
10
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku významně snížila, a sice z 3,5 % na - 2,5 %.
(115)
Míra investic do výroby bionafty uskutečněných výrobci v Unii zařazenými do vzorku v daném období poklesla a prokazuje, že výrobci zařazení do vzorku byli sice stále ještě schopni investovat do výroby bionafty, ale výše prostředků dostupných pro tyto investice se snížila, podobně jako podíl výrobců v Unii na trhu.
(116)
Návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během sledovaného období.
(117)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vykázal během analyzovaného období výrazný pokles, což svědčí o tom, že společnosti zařazené do vzorku měly potíže konkurovat dumpingovému dovozu z Argentiny a Indonésie.
9. Závěr ohledně újmy
(118)
Z analýzy ověřených údajů jasně vyplývá, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Při rostoucí spotřebě ztratilo svůj podíl na trhu a ziskovost, zatímco dovoz podíl na trhu získal a představoval cenové podbízení vůči cenám výrobců v Unii.
(119)
Ostatní ukazatele rovněž vykazují klesající nebo stabilní trend, a to i po uložení opatření vůči USA a rozšíření cla na dovoz z Kanady, kterým se opatření obcházela.
(120)
Výrobci v Unii byli sice schopni přenést většinu zvýšených výrobních nákladů od roku 2010 do roku 2011 (+33 procentních bodů), ale pouze snížením ziskovosti až na hranici rentability. Nemohli však přenést další zvýšení nákladů od roku 2011 do období šetření v důsledku zvýšení cen surovin, což představuje téměř 80 % úplných nákladů na výrobu bionafty. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Unie, což vedlo ke ztrátám v období šetření.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(121)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou.
(122)
Byly zkoumány i jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(123)
Bylo zjištěno, že během období šetření jen malá část dovozu (mezi 2 % a 6 %) z Indonésie do EU nebyla dumpingová. U zbývajícího množství dovozu z Indonésie a veškerého dovozu z Argentiny byl zjištěn dumping. Odstranění uvedeného malého množství nedumpingového dovozu z celkového deklarovaného dovozu z Indonésie nemá vliv na trend dovozu podrobně popsaný výše.
(124)
Z šetření vyplynulo, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí během posuzovaného období značně vzrostl, pokud jde o objem (více než dvojnásobně). To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 10 procentních bodů, z 9,1 % v roce 2009 na 18,8 % na konci období šetření.
(125)
Zároveň přišlo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období, i přes zvýšení spotřeby, o 5,5 procentních bodů svého podílu na trhu.
(126)
Průměrné ceny u dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšily o 48 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v tomtéž období. Dumpingový dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení činilo během období šetření 4 % pro Indonésii a 8 % pro Argentinu.
(127)
Tlak způsobený nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie stanovit prodejní ceny odpovídající podmínkám na trhu a zvýšení nákladů. Společnosti zařazené do vzorku byly schopny přenést na své odběratele pouze 38% zvýšení cen, ale jejich celkové náklady se v témže období zvýšily o 47 %.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z dotčených zemí, který během období šetření představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a jehož objem rovněž značně vzrostl, měl rozhodující vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
3. Účinek jiných činitelů
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí
Tabulka č. 10
Jiné třetí země
2009
2010
2011
OŠ
Dovoz celkem (v tunách)
699 541
256 327
161 973
175 370
Index 2009 = 100
100
37
23
25
Podíl na trhu
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Index 2009 = 100
100
35
23
24
Zdroj:
Eurostat.
(129)
Dovoz ze třetích zemí, zejména z USA, Norska a Jižní Korey, se od roku 2009 do konce období šetření podstatně snížil. Tento pokles byl způsoben uložením opatření na dovoz z USA v roce 2009 a v návaznosti na šetření obcházení opatření proti dovozu zasílanému z Kanady v roce 2010. Vzhledem k poklesu podílu dovozů z jiných třetích zemí na trhu v době, kdy došlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie, mohl mít dovoz z jiných třetích zemí pouze zanedbatelný podíl na újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nelze tedy dospět k závěru, že narušuje příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.2. Nedumpingový dovoz z dotčených zemí
(130)
Byl zjištěn nedumpingový dovoz z dotčených zemí, ale pouze v druhé polovině roku 2011. Vzhledem ke krátké době, ve které se tento dovoz uskutečňoval, a k jeho omezenému množství mohl mít jen zanedbatelný podíl na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a není schopen narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
3.3. Jiní výrobci v Unii
(131)
S ohledem na malý objem výroby výrobců v Unii vyloučených z definice výrobního odvětví Unie a s ohledem na malý objem jejich dovozu celkově nebyli tito výrobci považováni za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Dovoz výrobního odvětví Unie
(132)
CARBIO, sdružení argentinských výrobců bionafty, tvrdilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dovozem z Argentiny a Indonésie ze strany výrobců v Unii. Označilo tento dovoz za újmu, kterou si výrobci v Unii způsobili sami, a prohlásili, že by neměl být brán v úvahu jako příčina újmy způsobené chováním argentinských výrobců.
(133)
Z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie, jasně vyplývá, že během posuzovaného období dováželi množství bionafty z Argentiny a Indonésie až do výše 60 % veškerého dovozu uskutečněného v období šetření z těchto zemí. Uvedlo však, že tento dovoz prováděli v sebeobraně. Krátkodobý prospěch z dumpingových cen tohoto dovozu napomohl výrobcům v Unii v tom, aby mohli ve střednědobém horizontu pokračovat ve své obchodní činnosti.
(134)
Dovoz bionafty za dumpingové ceny uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie značně vzrostl v roce 2011 a v období šetření, kdy se nejvíce projevil vliv rozdílné vývozní daně z bionafty a z jejích surovin, jelikož právě v té době se dovoz surovin (sójového a palmového oleje) stal nerentabilním ve srovnání s dovozem hotového výrobku. Systém rozdílných vývozních daní v obou zemích ukládá vyšší daň z vývozu surovin, než je daň z hotového výrobku. Otázka, zda lze tuto rozdílnou vývozní daň považovat za subvenci ve smyslu článku 2 základního antisubvenčního nařízení, bude zkoumána během probíhajícího antisubvenčního šetření.
(135)
Například v některých měsících období šetření byla dovozní cena sójového oleje z Argentiny vyšší než dovozní cena SME, čímž se nákup sójového oleje stal ekonomicky nevýhodný. Za této situace byl nákup SME jedinou ekonomicky ospravedlnitelnou možností.
(136)
V každém případě, kdyby tento objem bionafty nedovezlo výrobní odvětví Unie, dovezly by jej obchodní společnosti v Unii, jejich cena by byla nižší než cena výrobního odvětví Unie a prodávaly by tuto bionaftu na trhu Unie, jelikož ji již z těchto zemí dovážejí za účelem prodeje naftovým rafineriím, které konkurují výrobnímu odvětví Unie. Příčinná souvislost není tímto dovozem narušena, a tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.5. Kapacita výrobního odvětví Unie
(137)
Sdružení CARBIO dále tvrdí, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie došlo v důsledku nadbytečné kapacity způsobené nadměrným rozšířením. Jelikož využití kapacity v roce 2008 činilo 50 %, tvrdí, že výrobní odvětví se dále rozšiřovalo bez odpovídajícího nárůstu poptávky.
(138)
Skutečností je, že během posuzovaného období zůstalo využití kapacity v celé Unii na nízké úrovni, přičemž nejnižší úroveň během období šetření činila 40 %. Některé společnosti proto nevyužívaly kapacitu, kterou instalovaly.
(139)
Využití kapacity však bylo nízké již na počátku posuzovaného období a zůstalo nízké po celé toto období a bylo stabilní i u společností zařazených do vzorku.
(140)
Společnosti zařazené do vzorku byly na začátku posuzovaného období ziskové a na jeho konci ztrátové, se stabilním využitím kapacity. Je oprávněné z toho vyvozovat, že celé výrobní odvětví se také stalo méně ziskovým, zatímco jeho využití kapacity zůstalo stabilní. Toto tedy nelze považovat za hlavní příčinu újmy, jelikož se zdá, že zde neexistuje žádná příčinná souvislost. Tento argument se tedy předběžně zamítá.
3.6. Nedostatečný přístup k surovinám a vertikální integrace
(141)
CARBIO rovněž tvrdí, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma z důvodu špatné efektivity, zejména proto, že není vertikálně integrováno a nenachází se v blízkosti zdrojů surovin.
(142)
Uvedené argumenty se předběžně zamítají. Některé společnosti zařazené do vzorku se nacházejí v přístavech, kde mají snadný přístup k surovinám, které přivážejí lodě, a ostatní společnosti zařazené do vzorku umístily své závody na výrobu bionafty na stejném místě jako své závody vyrábějící rostlinný olej. Mnoho výrobců bionafty v jižní Evropě sídlí záměrně v přístavech, aby měli přístup k surovinám dováženým z Argentiny a Indonésie, nebo na týchž místech jako jejich odběratelé (rafinérie fosilní ropy). Vzhledem k tomu, že účinek rozdílné vývozní daně způsobil, že suroviny byly dražší než hotový výrobek, bylo výrobní odvětví Unie zjevně poškozeno tím, že nebylo ekonomicky možné vyrábět PME a SME v EU.
3.7. Jiné regulační činitele
(143)
CARBIO rovněž odkázalo na některé regulační činitele, které údajně způsobily újmu výrobnímu odvětví Unie, z nichž některé jsou návrhy a do dnešního dne nebyly uvedeny v platnost. Klade však důraz na systém „dvojnásobného započtení“, který je popsán níže.
(144)
Směrnice o obnovitelných zdrojích energie ukládá členským státům vyžadovat, aby byl s minerální naftou před jejím prodejem uživatelům smíšen určitý podíl bionafty. Některé členské státy využily ustanovení v uvedené směrnici, které umožňuje tento podíl snížit o polovinu, pokud použitá bionafta byla vyrobena z odpadních olejů nebo použitých živočišných tuků. Například, pokud dotčený členský stát vyžaduje, aby bylo smícháno 7 % bionafty s 93 % minerální nafty, oněch 7 % se snižuje na 3,5 %, pokud se jedná o bionaftu vyrobenou z odpadních olejů.
(145)
CARBIO tvrdí, že pravidla dvojnásobného započtení způsobila v období šetření pokles prodeje tzv. bionafty „první generace“ o 1 milion tun a že to je příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení se zamítá, jelikož vzorek výrobců v Unii obsahuje některé společnosti, které vyrábějí bionaftu s dvojnásobným započtením a jejich finanční situace není výrazně odlišná od finanční situace společností zařazených do vzorku, které vyrábějí bionaftu z panenských rostlinných olejů. U těchto společností se během ověřování jejich údajů ukázalo, že cena jejich bionafty byla ovlivněna nízkou cenou dumpingového dovozu z Argentiny a Indonésie, jelikož jsou v nepřímé soutěži s PME a SME z dotčených zemí.
(146)
Byl rovněž vznesen argument, že výrobnímu odvětví Unie je působena újma tím, že neinvestuje více do biopaliv druhé generace, jako je využívání odpadních olejů. Tento argument byl předběžně zamítnut, protože v Unii není k dispozici tolik odpadních olejů, aby se výrazně zvýšil objem zpracování ve srovnání se současnou situací.
3.8. Omezení v členských státech
(147)
CARBIO rovněž tvrdilo, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, nemohla být způsobena dovozem z dotčených zemí z důvodu systémů kvót a daňových režimů v různých členských státech, které omezují přístup na tyto trhy. Rovněž tvrdí, že některé trhy v EU jsou kvůli klimatickým podmínkám pro SME a PME uzavřeny.
(148)
Pravdou je, že filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP) u PME (při teplotě + 13 °C) znamená, že PME nelze používat v celé Unii, aniž by bylo smícháno s jinými bionaftami za účelem snížení CFPP. CFPP u SME při 0 °C však umožňuje jeho širší použití, zejména během letních měsíců.
(149)
Argument, že právě regulační systém v některých členských státech působí újmu výrobnímu odvětví Unie, byl důkladně posuzován během celého šetření.
(150)
V některých členských státech jsou zavedeny systémy kvót, které přidělují společnostem v daném členském státě nebo v jiných členských státech v rámci celé Unie určité výrobní kvóty. Avšak většina zemí poskytovala výhody pomocí daňového systému a tyto výhody se postupně omezují nebo ruší.
(151)
Například Francie má také zvýhodnění v podobě osvobození od daně ve výši 90 EUR za tunu bionafty vyrobené na základě kvót. Avšak vzhledem k nízkým cenám dumpingového dovozu je často levnější bionaftu dovážet než ji nakupovat od výrobního odvětví Unie, a to i včetně daňového zvýhodnění. Důkazem je skutečnost, že argentinský dovoz je na francouzském trhu zcela zjevně přítomen.
(152)
V některých členských státech dovoz z Argentiny a Indonésie přítomen není, a to buď v důsledku klimatických podmínek, nebo kvůli systémům kvót. Nicméně ve větší části Unie dovoz z Argentiny a Indonésie na trhu přítomen je, a to buď kvůli neexistenci systému kvót, nebo kvůli tomu, že cena je nižší než jakékoli daňové zvýhodnění, které členský stát může poskytnout.
(153)
Vzhledem k tomu, že PME a SME po smíchání s RME vyrobeným v Unii nebo jinou bionaftou mohou být prodávány v celé Unii a že dovoz se vyskytuje ve velkém množství a za dumpingové ceny i v členských státech, kde existují systémy daňového zvýhodnění, se toto tvrzení předběžně zamítá, jelikož stávající systémy kvót a daňové režimy nejsou schopné narušit příčinnou souvislost mezi újmou a účinkem dumpingového dovozu.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(154)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Zároveň bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu představovaly během období šetření cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(155)
Z údajů vyplývá, že jak narůstá objem levného dovozu z dotčených zemí, významně se zhoršuje hospodářská situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Výše uvedená analýza náležitě odlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Na základě této analýzy byl předběžně vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(157)
V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly posouzeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz a nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
(158)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout opatření. Zjištění zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(159)
Jak bylo uvedeno výše, výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, která byla způsobena dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí. Neuložení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Unie. Situace výrobního odvětví Unie byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti z +3 % v roce 2009 na -2,5 % na konci období šetření. Jakýkoli další pokles výkonnosti by nakonec vedl k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(160)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem pocházejícím z dotčených zemí a rovněž výsledkem skutečnosti, že kvůli režimu vývozních daní v obou zemích se snižuje cena dovozu SME a PME na trhu Unie a současně se zvyšuje cena surovin. Uložení antidumpingových opatření by tedy výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ziskovost na úrovně považované za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál.
(161)
Opatření by měla výrobnímu odvětví Unie poskytnout příležitost překonat účinky dumpingu působícího újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
2. Zájem dovozců/obchodníků v Unii, kteří nejsou ve spojení
(162)
Dovozci/obchodníci v Unii, kteří nejsou ve spojení, byli vyzváni, aby se Komisi přihlásili. Avšak žádný dovozce při šetření spolupracoval.
(163)
Jelikož nebyly k dispozici žádné údaje od dovozců nebo obchodníků, kteří nejsou ve spojení, neexistovaly žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy těchto stran.
3. Zájem uživatelů a odběratelů
(164)
Všem známým společnostem uživatelů působícím v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňujícím rovněž povinné míšení minerální nafty s bionaftou byly při zahájení řízení zaslány dotazníky.
(165)
Tři uživatelé bionafty odpověděli na dotazník pro uživatele, ale uvedli, že bionafta představuje jen velmi malou část jejich obchodních činností. Uvedli, že by byli z právního hlediska povinni nakupovat bionaftu, a pokud by se v důsledku cla cena bionafty zvýšila, přenesli by tedy toto zvýšení ceny automaticky na své odběratele, k čemuž došlo již v minulosti.
(166)
Vzhledem k omezenému množství dostupných informací by uložení opatření mělo mít jen velmi omezený dopad na konečné odběratele, jelikož procentní podíl bionafty, který je míšen s minerální naftou, kterou nakupují na čerpacích stanicích, je malý. Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo prokazatelně v rozporu se zájmy uživatelů nebo odběratelů.
4. Zájem dodavatelů surovin
(167)
Jedno sdružení dodavatelů surovin, FEDIOL (federace zastupující evropské odvětví rostlinných olejů a proteinové moučky v Evropě), odpovědělo na dotazník zaslaný dodavatelům surovin. Uvedlo, že v důsledku dovozu z dotčených zemí se snížila poptávka po řepkovém oleji v celé Unii, a sice o více než 1 milion tun v letech 2009 až 2011.
(168)
Domnívá se, že uložení opatření bude mít pozitivní účinek na dodavatelské odvětví v EU, jelikož se zvýší využití kapacity. Případný nárůst poptávky po řepkovém oleji by se potom projevil v odvětví krmných směsí - ty se totiž získávají ze zbytků z výroby řepkového oleje - a v odvětví zemědělství v EU, které je producentem řepky.
(169)
Ze získaných důkazů tedy vyplývá, že uložení opatření by bylo v zájmu dodavatelů surovin v Unii.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(170)
Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. Tato opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnila dosáhnout růstu a začít se vyrovnávat s újmou způsobenou dumpingovým dovozem. Kdyby však žádná opatření uložena nebyla, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se nadále zhoršovala a další hospodářské subjekty by byly nuceny ukončit svou obchodní činnost. Ačkoli nebylo možné učinit jasný závěr, pokud jde o uživatele a dovozce, uložení opatření by mělo být v zájmu dodavatelů surovin.
(171)
Neexistují žádné přesvědčivé důvody, z nichž by vyplývalo, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie by bylo zjevně v rozporu se zájmem Unie.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(173)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto k zjištěným dumpingovým rozpětím a k výši cla potřebného pro odstranění újmy působené výrobcům v Unii, aniž by byla překročena.
(174)
Při výpočtu výše cla potřebného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt své výrobní náklady a vytvořit zisk před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za situace, kdy nedochází k dumpingovému dovozu.
(175)
Za tímto účelem lze za přiměřenou úroveň považovat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, kdyby neexistoval dumping působící újmu, a to na základě zjištění předchozího šetření týkajícího se dovozu ze Spojených států amerických, kdy se toto rozpětí považovalo za přiměřené pro zaručení produktivních investic v tomto odvětví v dlouhodobém horizontu.
(176)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána úpravou prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené během období šetření a připočtením uvedeného ziskového rozpětí.
(177)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(178)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová cla na dovoz bionafty pocházející z Argentiny a Indonésie podle pravidla nižšího cla, tj. nižší z uvedených dvou vypočtených rozpětí, buď dumpingu, nebo újmy.
(179)
Sazby antidumpingového cla byly stanoveny srovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením tyto:
Země
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Prozatímní rozpětí újmy
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Ostatní spolupracující společnosti
7,9 %
31 %
7,9 %
Všechny ostatní společnosti
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonésie
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Všechny ostatní společnosti
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Jelikož se však antidumpingové clo použije jak na směsi, které obsahují bionaftu (v poměru k jejich obsahu bionafty podle hmotnosti), tak na čistou bionaftu, bude pro správné uplatňování cla celními orgány členských států přesnější a přiměřenější vyjádřit clo jako pevnou částku v EUR/t netto a použít ji na dovezenou čistou bionaftu nebo na podíl bionafty ve směsi.
(181)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a tento výrobek podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(182)
Veškeré žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(183)
Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí podle nařízení Komise (EU) č. 79/2013 ze dne 28. ledna 2013. Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. V této fázi řízení nelze učinit žádné rozhodnutí o možném uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(184)
V zájmu řádné správy mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě jednoho měsíce od vyhlášení tohoto nařízení. Zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, buď v čisté formě nebo obsažených ve směsi, v současnosti kódů KN ex 1516 20 98 (kódy TARIC 1516209821, 1516209829 a 1516209830), ex 1518 00 91 (kódy TARIC 1518009121, 1518009129 a 1518009130), ex 1518 00 95 (kód TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (kódy TARIC 1518009921, 1518009929 a 1518009930), ex 2710 19 43 (kódy TARIC 2710194321, 2710194329 a 2710194330), ex 2710 19 46 (kódy TARIC 2710194621, 2710194629 a 2710194630), ex 2710 19 47 (kódy TARIC 2710194721, 2710194729 a 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (kódy TARIC 3824909701, 3824909703 a 3824909704), 3826 00 10 a ex 3826 00 90 (kódy TARIC 3826009011, 3826009019 a 3826009030), pocházející z Argentiny a Indonésie.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla použitelné na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Sazba prozatímního cla
(EUR/t netto)
Doplňkový kód TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Ostatní spolupracující společnosti:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Všechny ostatní společnosti
104,92
B999
Indonésie
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Ostatní spolupracující společnosti:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Všechny ostatní společnosti
83,84
B999
3. Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.
4. V případech, kdy došlo k poškození zboží před vstupem do volného oběhu, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (9), musí být výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše popsaných částek snížena o procentuální podíl odpovídající poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
5. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Evropské unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
1. Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 nařízení Komise (EU) č. 79/2013.
2. Shromážděné údaje o výrobcích, které byly uvolněny ke spotřebě nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. května 2013.
VERORDENING (EU) Nr. 490/2013 VAN DE COMMISSIE
van 27 mei 2013
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op biodiesel van oorsprong uit Argentinië en Indonesië
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) ("de basisverordening"), en met name artikel 7,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Inleiding
(1)
Op 29 augustus 2012 heeft de Europese Commissie ("de Commissie") met een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) ("het bericht van inleiding") de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer in de Unie van biodiesel van oorsprong uit Argentinië en Indonesië ("de betrokken landen") aangekondigd.
(2)
Het onderzoek werd geopend naar aanleiding van een klacht die op 17 juli 2012 door de European Biodiesel Board ("de klager") werd ingediend namens producenten die samen meer dan 60 % van de totale productie van biodiesel in de Unie voor hun rekening nemen. Het bij die klacht gevoegde voorlopige bewijsmateriaal over dumping van het product en aanmerkelijke schade als gevolg daarvan werd voldoende geacht om het onderzoek te openen.
(3)
Op 30 januari 2013 onderwierp de Commissie de invoer van hetzelfde product van oorsprong uit de betrokken landen bij Verordening (EU) nr. 79/2013 van de Commissie van 28 januari 2013 aan registratie (3).
(4)
Op 10 november 2012 heeft de Commissie met een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (4) de inleiding van een antisubsidieprocedure betreffende de invoer in de Unie van biodiesel van oorsprong uit Argentinië en Indonesië aangekondigd en in dat verband een afzonderlijk onderzoek geopend.
2. Onderzoektijdvak
(5)
Het onderzoek naar de dumping en schade had betrekking op de periode van 1 juli 2011 tot en met 30 juni 2012 ("het onderzoektijdvak" of "OT"). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 januari 2009 tot het einde van het onderzoektijdvak ("beoordelingsperiode").
3. Bij het onderzoek betrokken partijen
(6)
De Commissie heeft de klager, andere haar bekende producenten in de Unie, haar bekende producenten-exporteurs in Argentinië en Indonesië, haar bekende importeurs, leveranciers, distributeurs, gebruikers en verenigingen die in dezen betrokken zijn, alsmede de autoriteiten van Argentinië en Indonesië officieel in kennis gesteld van de opening van het onderzoek. In het bericht van opening werden alle bij het onderzoek betrokken partijen verzocht zich in verbinding te stellen met de Commissie en zich kenbaar te maken.
(7)
Belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(8)
De klager, de producenten-exporteurs in Argentinië en Indonesië, de importeurs en de autoriteiten van Argentinië en Indonesië hebben hun standpunt kenbaar gemaakt. Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hadden verzocht, werden gehoord.
3.1. Steekproeven
(9)
Gezien het grote aantal producenten-exporteurs in Argentinië en Indonesië, niet-verbonden importeurs in de Unie en producenten in de Unie die bij het onderzoek betrokken zijn en teneinde het onderzoek binnen de wettelijke termijn te kunnen afronden, kondigde de Commissie in het bericht van inleiding aan haar onderzoek mogelijk tot een redelijk aantal producenten-exporteurs in Argentinië en Indonesië, niet-verbonden importeurs en producenten in de Unie te beperken door overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening een steekproef samen te stellen.
3.2. Steekproef van producenten-exporteurs in Argentinië
(10)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, is alle producenten-exporteurs in Argentinië verzocht zich bij de Commissie kenbaar te maken en de in het bericht van inleiding vermelde informatie te verstrekken.
(11)
Tien producenten-exporteurs of groepen producenten-exporteurs verstrekten de verlangde informatie en stemden ermee in te worden opgenomen in de steekproef. Twee ondernemingen gaven echter te kennen in het OT in dezen niet naar de Unie te hebben uitgevoerd (of in het geheel niet te hebben geproduceerd).
(12)
De overige acht (groepen) producenten-exporteurs namen de gehele hoeveelheid voor hun rekening die in het OT naar de Unie is uitgevoerd.
(13)
Overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening heeft de Commissie een steekproef van drie producenten-exporteurs of groepen producenten-exporteurs samengesteld op basis van de grootste representatieve exporthoeveelheden van het betrokken product naar de Unie die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs konden worden onderzocht. De samengestelde steekproef vertegenwoordigde 86 % van de totale exporthoeveelheid van het betrokken product naar de Unie in het OT als gemeld door de acht in overweging 12 genoemde producenten-exporteurs.
(14)
Overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening zijn alle bekende producenten-exporteurs alsmede de Argentijnse producentenvereniging en de Argentijnse autoriteiten geraadpleegd over de samenstelling van de steekproef en zij hebben geen bezwaren geuit.
3.3. Individueel onderzoek
(15)
Geen enkele niet in de steekproef opgenomen onderneming in Argentinië heeft om een individueel onderzoek overeenkomstig artikel 17, lid 3, van de basisverordening verzocht.
3.4. Steekproef van producenten-exporteurs in Indonesië
(16)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, is alle producenten-exporteurs in Indonesië verzocht zich bij de Commissie kenbaar te maken en de in het bericht van inleiding vermelde informatie te verstrekken.
(17)
Acht producenten-exporteurs of groepen producenten-exporteurs verstrekten de verlangde informatie en stemden ermee in te worden opgenomen in de steekproef. Drie ondernemingen gaven echter te kennen niet naar de Unie te hebben uitgevoerd in het OT.
(18)
De overige vijf (groepen) producenten-exporteurs namen de gehele hoeveelheid voor hun rekening die in het OT naar de Unie is uitgevoerd.
(19)
Overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening heeft de Commissie, voor de uitvoer van het betrokken product naar de Unie, een steekproef van vier producenten-exporteurs of groepen producenten-exporteurs samengesteld op basis van de grootste representatieve exporthoeveelheden van het betrokken product naar de Unie die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs konden worden onderzocht. De samengestelde steekproef bestreek 99 % van de totale door de vijf in overweging 18 genoemde producenten-exporteurs gemelde exporthoeveelheid van het betrokken product naar de Unie in het OT.
(20)
Overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening zijn alle bekende producenten-exporteurs alsmede de Indonesische autoriteiten geraadpleegd en zij hebben geen bezwaren geuit.
3.5. Individueel onderzoek
(21)
Geen enkele niet in de steekproef opgenomen onderneming in Indonesië heeft om een individueel onderzoek overeenkomstig artikel 17, lid 3, van de basisverordening verzocht.
3.6. Steekproef van niet-verbonden importeurs
(22)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, is alle niet-verbonden importeurs verzocht zich bij de Commissie kenbaar te maken en de in het bericht van inleiding vermelde informatie te verstrekken. Echter, geen enkele importeur heeft aan dit onderzoek medewerking verleend.
3.7. Steekproef van producenten in de Unie
(23)
In het bericht van inleiding heeft de Commissie meegedeeld dat zij een voorlopige steekproef van producenten in de Unie had samengesteld. Deze steekproef bestond uit acht producenten van biodiesel in de Unie die vóór de opening van het onderzoek bij de Commissie als zodanig bekend waren. De Commissie heeft de steekproef samengesteld op basis van productievolume, verkoopvolume en geografische ligging. De in de steekproef opgenomen producenten in de Unie namen 27 % van de productie in de Unie voor hun rekening.
(24)
De belanghebbenden werd in het bericht van inleiding ook verzocht hun standpunt over de voorlopige steekproef uiteen te zetten. Na de bekendmaking van de voorgestelde steekproef zetten twee van de ondernemingen die aan de steekproef zouden deelnemen, hun medewerking stop; zij werden vervangen door twee andere ondernemingen. De bedrijfstak van de Unie merkte daarnaast op dat vanwege het grote aantal kleine en middelgrote producenten van biodiesel er ten minste een in de steekproef diende te worden opgenomen. Dit verzoek werd ingewilligd.
(25)
De steekproef wordt als representatief voor de bedrijfstak van de Unie beschouwd.
3.8. Antwoorden op de vragenlijst.
(26)
Er werd een vragenlijst verstuurd naar de drie in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs of groepen producenten in Argentinië, naar de vier in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs of groepen producenten-exporteurs in Indonesië en naar de acht in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(27)
Er werden antwoorden op de vragenlijsten ontvangen van de zeven in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs of producentengroepen in de Indonesië en Argentinië, van de acht in de steekproef opgenomen producenten in de Unie en van drie gebruikers.
3.9. Controlebezoeken
(28)
De Commissie heeft alle gegevens die zij voor de voorlopige vaststelling van dumping, de schade als gevolg hiervan en het belang van de Unie nodig achtte, verzameld en gecontroleerd. Bij de volgende ondernemingen werd ter plaatse een controle verricht:
(a)
in de Unie gevestigde producenten
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Spanje,
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Spanje,
-
Diester Industrie S.A.S., Parijs, Frankrijk,
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Griekenland,
-
Novaol S.R.L., Milaan, Italië,
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Zweden,
-
Preol A.S., Lovosice, Tsjechië,
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Duitsland;
(b)
producenten-exporteurs in Argentinië
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires ("LDC"),
-
groep verbonden ondernemingen "Renova":
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires ("Molinos"),
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca ("Oleaginosa"),
-
Renova S.A., Bahia Blanca ("Renova"),
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda ("Vicentin");
-
groep verbonden ondernemingen "T6":
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario ("AGD"),
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires ("Bunge"),
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe ("T6");
(c)
buiten de EU gevestigde handelaren die zijn verbonden met producenten-exporteurs in Argentinië
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay ("Molinos Overseas"),
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Genève, Zwitserland ("LDC Suisse");
(d)
producenten-exporteurs in Indonesië
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonesië ("CPL"),
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonesië ("PTMM"),
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonesië ("PAA"),
-
groep verbonden ondernemingen ("Wilmar"), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia:
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonesië ("WBI"),
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonesië ("WINA");
(e)
buiten de EU gevestigde handelaren die zijn verbonden met producenten-exporteurs in Indonesië
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapore ("FRL"),
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapore ("IMBS"),
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapore ("ICOF"),
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapore ("VOF"),
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapore;
(f)
importeurs in de Unie die zijn verbonden met Argentijnse en met Indonesische exporteurs:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Spanje ("CAMPA"),
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milaan, Italië ("IMBI"),
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Spanje ("LDC Spain"),
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Spanje ("Losur"),
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nederland ("WET BV") (5).
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
1. Betrokken product
(29)
Het betrokken product betreft door synthese en/of hydrobehandeling verkregen monoalkylesters van vetzuren en/of paraffinische gasoliën van niet-fossiele oorsprong, in ongemengde vorm of in mengsels, van oorsprong uit Argentinië en uit Indonesië, momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 en ex 3826 00 90 ("het betrokken product", gewoonlijk "biodiesel" genoemd).
(30)
Uit het onderzoek is gebleken dat het bij de in Argentinië geproduceerde biodiesel uitsluitend gaat om "sojamethylester" (SME) gemaakt uit sojaolie en dat het bij de in Indonesië geproduceerde biodiesel uitsluitend gaat om "palmmethylester" (PME) gemaakt uit palmolie, terwijl het bij de in de Unie geproduceerde biodiesel voornamelijk gaat om "koolzaadmethylester" (KME) maar dat ook met andere grondstoffen wordt gewerkt, waaronder afvalolie en oliën van de eerste persing.
(31)
SME, PME en KME behoren alle tot de categorie methylesters van vetzuren (MEVZ). De term "ester" verwijst naar de omestering van plantaardige olie, namelijk het vermengen van de olie met alcohol, waardoor biodiesel en als nevenproduct glycerine ontstaan. De term "methyl" verwijst naar methanol, de meest gebruikte alcohol in het proces.
(32)
SME- en PME-biodiesel kunnen worden gebruikt in hun zuivere vorm maar worden in het algemeen gemengd, hetzij met elkaar of met KME, voordat ze in de Europese Unie worden gebruikt. SME wordt met PME gemengd omdat SME in zijn zuivere vorm niet voldoet aan de Europese norm EN 14214 met betrekking tot het cetaan- en het joodgetal. PME (en SME) wordt met KME gemengd omdat PME en SME een hoger troebelingspunt ("Cold Filter Plugging Point" - CFPP) hebben dan KME en daarom niet geschikt zijn voor gebruik in hun zuivere vorm tijdens de wintermaanden in de koudere gebieden van de Europese Unie.
(33)
De mengsels van biodiesels en minerale diesel worden uiteindelijk gebruikt in de vervoersector als brandstof voor dieselmotoren van voertuigen voor het wegverkeer, zoals personenauto's, vrachtwagens en bussen, maar ook voor treinen. Verder kunnen biodiesels in hun zuivere vorm of gemengd met minerale diesels worden gebruikt als brandstof voor boilers voor huishoudelijk, commercieel en industrieel gebruik, en ook als brandstof voor generatoren voor de elektriciteitsproductie.
2. Soortgelijk product
(34)
Het onderzoek heeft aangetoond dat het betrokken product, het product dat wordt geproduceerd en verkocht op de binnenlandse markt van Argentinië en van Indonesië, en het product dat wordt geproduceerd en verkocht in de Unie door de bedrijfstak van de Unie vergelijkbare fysische, chemische en technische basiseigenschappen en hetzelfde gebruik hebben. Deze producten worden derhalve voorlopig beschouwd als soortgelijk in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
3. Verzoek om het uitsluiten van producten
(35)
Een Indonesische producent verzocht om uitsluiting van gefractioneerde methylesters uit de productomschrijving van de procedure. Bij de gefractioneerde destillatie van methylestervetzuren worden deze gescheiden in componenten met verschillende chemische eigenschappen voor verschillende bestemmingen. De producent verklaarde dat de door de onderneming geproduceerde en naar de EU uitgevoerde gefractioneerde methylesters geen biodiesel zijn en niet worden gebruikt als brandstof, maar voor andere industriële toepassingen zijn bestemd. Tevens verklaarde hij dat als grondstof voor deze gefractioneerde methylesters kokosolie of palmpittenolie wordt gebruikt en niet de ruwe palmolie die in Indonesië gewoonlijk wordt gebruikt voor de productie van biodiesel.
(36)
Gefractioneerde methylesters vallen onder de productomschrijving van het betrokken product, aangezien hierbij nog steeds sprake is van methylestervetzuren en deze worden vervaardigd van grondstoffen waarmee biodiesel wordt gemaakt. Hoewel gefractioneerde methylesters als zodanig niet voldoen aan de Europese norm (EN 14214), kunnen ze worden gemengd met andere biodiesels ter vervaardiging van een mengsel dat wel aan de norm voldoet. Hetzelfde geldt voor biodiesel op basis van palmmethylesters, die in ongemengde vorm niet voldoen aan de Europese norm. Dit argument wordt derhalve afgewezen.
(37)
Een Europese importeur van methylestervetzuur op basis van palmpittenolie uit Indonesië verzocht echter om vrijstelling van rechten voor hun invoerproducten die niet bestemd waren voor gebruik als brandstof, maar voor verwerking tot onverzadigde-vetalcohol.
(38)
Overeenkomstig de door de nationale douaneautoriteiten beheerde regeling bijzondere bestemmingen komen ingevoerde grondstoffen afhankelijk van het gecertificeerde eindgebruik in aanmerking voor vrijstelling van invoerrechten. De regeling is neergelegd in de bepalingen ter uitvoering van het communautair douanewetboek. (6)
(39)
Dit verzoek zal worden behandeld in de definitieve fase van het onderzoek, nadat de Commissie van de belanghebbenden opmerkingen heeft ontvangen over de vraag of dit specifieke verzoek moet worden ingewilligd voor de invoer van niet als brandstof gebruikt methylestervetzuur op basis van palmpittenolie. Deze opmerkingen zouden moeten ingaan op de vraag of deze vrijstelling kan worden gebruikt om eventueel opgelegde definitieve rechten te ontwijken en op het effect van de invoer van biodiesel voor niet-brandstofdoeleinden uit landen ten aanzien waarvan reeds maatregelen zijn ingesteld.
C. DUMPING
1. Argentinië
1.1. Normale waarde
(40)
Eerst heeft de Commissie voor elke in de steekproef opgenomen producent-exporteur onderzocht of de totale aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt van Argentinië verkochte hoeveelheid van het soortgelijke product representatief was, dat wil zeggen of die binnenlandse verkoop ten minste 5 % vertegenwoordigde van de totale uitvoer van het betrokken product naar de Unie in het OT overeenkomstig artikel 2, lid 2 van de basisverordening. De Commissie heeft voor elke in de steekproef opgenomen onderneming of groep ondernemingen vastgesteld dat die totale verkochte hoeveelheid ten minste 5 % bedroeg van de uitvoer van het betrokken product naar de Unie in het OT.
(41)
Vervolgens heeft de Commissie voor elke in de steekproef opgenomen onderneming of groep ondernemingen vastgesteld welke op de binnenlandse markt verkochte productsoorten identiek waren aan of vergelijkbaar waren met de naar de Unie uitgevoerde soorten.
(42)
Voor iedere door elke in de steekproef opgenomen onderneming of groep ondernemingen op de desbetreffende binnenlandse markt verkochte productsoort die identiek was aan of vergelijkbaar was met de naar de Unie uitgevoerde productsoort, werd onderzocht of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop van een bepaalde productsoort werd voldoende representatief geacht wanneer van die soort in het OT op de binnenlandse markt aan onafhankelijke afnemers een totale hoeveelheid was verkocht die ten minste 5 % bedroeg van de totale naar de Unie uitgevoerde hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort.
(43)
Vervolgens onderzocht de Commissie voor elke in de steekproef opgenomen onderneming of groep ondernemingen of de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product geschiedde in het kader van normale handelstransacties in de zin van artikel 2, lid 4, van de basisverordening. Hiertoe werd voor elke productsoort het aandeel van de winstgevende verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt in het OT vastgesteld.
(44)
Uit het onderzoek is gebleken dat de Argentijnse markt streng wordt gereglementeerd door de overheid. In Argentinië is het vermengen van fossiele diesel en biodiesel verplicht (7 % biodiesel in het OT). De totale voor dit bijmengvereiste benodigde hoeveelheid biodiesel wordt verdeeld door middel van quota die worden toegewezen aan een geselecteerd aantal Argentijnse biodieselproducenten. Oliemaatschappijen zijn verplicht biodiesel van deze Argentijnse biodieselproducenten te kopen om aan het bijmengvereiste te voldoen. De prijs wordt vastgesteld door de overheid en bekendgemaakt door het Argentijnse ministerie van Energie. In het OT werd deze van overheidswege vastgestelde referentieprijs berekend aan de hand van een complexe formule waarin rekening wordt gehouden met de productiekosten (grondstoffen, vervoer en andere kosten) en die een bepaalde winst garandeert. De bij het bepalen van de referentieprijs gebruikte parameters werden vastgesteld op basis van de geraamde kosten van de minst efficiënte producent in het meest afgelegen gebied van het land en hebben de Argentijnse producenten een aanzienlijke winst opgeleverd.
(45)
Onder deze omstandigheden werd de binnenlandse verkoop niet geacht te hebben plaatsgevonden in het kader van normale handelstransacties en moest de normale waarde van het soortgelijke product overeenkomstig artikel 2, leden 3 en 6, van de basisverordening voorlopig door berekening worden vastgesteld. Daartoe werden de eigen productiekosten van de onderneming in het onderzoektijdvak vermeerderd met de verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten ("VAA-kosten") en een redelijke winstmarge. De klagers hebben gesteld dat het Argentijnse gedifferentieerde belastingstelsel voor export de prijs van sojabonen en sojaolie drukt en derhalve de kostensituatie van biodieselproducenten verstoort. De Commissie beschikt in deze fase niet over voldoende informatie om te kunnen uitmaken hoe zij dit argument het beste kan onderzoeken. Of de kosten een redelijk beeld geven van de met de productie van het betrokken product verband houdende kosten, wordt derhalve in de definitieve fase en in het lopende antisubsidieonderzoek nader onderzocht.
(46)
In het licht van de heersende marktomstandigheden, als beschreven in overweging 44 hierboven, was de Commissie van oordeel dat het winstbedrag niet kon worden gebaseerd op de feitelijke gegevens van de in de steekproef opgenomen ondernemingen. Derhalve werd voor het berekenen van de normale waarde het winstbedrag overeenkomstig artikel 2, lid 6, onder c), van de basisverordening bepaald op basis van de redelijke winstmarge die een jonge en kapitaalintensieve industrie van dit type onder normale concurrentieomstandigheden op een vrije en open markt zou kunnen verwezenlijken, namelijk 15 % van de omzet.
1.2. Uitvoerprijs
(47)
De uitvoer naar de Unie door de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs vond plaats hetzij rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers hetzij via verbonden ondernemingen.
(48)
Ingeval het betrokken product rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers in de Unie werd uitgevoerd, werd de uitvoerprijs vastgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening aan de hand van de werkelijk voor het betrokken product betaalde of te betalen prijzen.
(49)
Ingeval de uitvoer naar de Unie plaatsvond via in de Unie gevestigde verbonden handelsondernemingen werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening berekend op basis van de prijs waartegen het ingevoerde product voor het eerst aan onafhankelijke afnemers in de Unie werd doorverkocht. In dergelijke gevallen werden voor alle tussen invoer en wederverkoop gemaakte kosten en voor de winst correcties toegepast. Een winstmarge van 5 % van de omzet werd voor deze berekening redelijk geacht.
1.3. Vergelijking
(50)
De normale waarde en de uitvoerprijs van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werden vergeleken in het stadium af fabriek.
(51)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen.
(52)
Op basis hiervan werden in alle gevallen waarin deze de vergelijkbaarheid van de prijzen beïnvloedden correcties toegepast voor de kosten van vervoer, zeevracht, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten alsmede uitvoerrechten en commissies.
(53)
In gevallen waarin de uitvoer naar de Unie plaatsvond via buiten de Unie gevestigde verbonden handelsondernemingen, heeft de Commissie onderzocht of die verbonden handelsondernemingen moesten worden behandeld als de eigen exportverkoopafdeling van de producent-exporteur of als een op commissiebasis werkende agent.
(54)
Eén handelsonderneming was nauw verbonden met en stond onder volledige zeggenschap van de producent-exporteur, had geen onderhandelingsmacht met betrekking tot of invloed op de prijzen of de leveringsvoorwaarden en handelde uitsluitend in producten die waren vervaardigd door de producent-exporteur in Argentinië. Daarom werd deze onderneming beschouwd als exportverkoopafdeling van de producent-exporteur en werd er geen correctie voor commissies toegepast. Eén buiten de EU gevestigde handelsonderneming bleek minder nauw verbonden met de producent-exporteur in Argentinië, stond niet onder diens zeggenschap en handelde in een aantal andere producten die waren vervaardigd door andere producenten. In dit geval werd geoordeeld dat de rol van de handelsonderneming overeenkwam met die van een op commissiebasis werkende handelaar. Om die reden werden de uitvoerprijzen overeenkomstig artikel 2, lid 10, onder i), van de basisverordening gecorrigeerd voor de door de handelaar ontvangen fictieve marge.
(55)
Het werkelijke verschil tussen de verkoopprijzen die de producent-exporteur in Argentinië bij de verbonden handelaar in rekening bracht en de verkoopprijzen die de verbonden handelaren in rekening brachten bij de eerste onafhankelijke afnemer in de EU werd buiten beschouwing gelaten bij het berekenen van de correctie. De correctie werd berekend op basis van de VAA-kosten van de verbonden handelaar en een redelijke winstmarge. De werkelijke winst van de onderneming werd wegens de aard van de betrekkingen niet betrouwbaar geacht.
1.4. Dumpingmarge
(56)
Voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werd de gewogen gemiddelde normale waarde van elke soort van het soortgelijke product vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs, zoals bepaald in artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening.
(57)
De gewogen gemiddelde dumpingmarge voor de medewerkende, maar niet in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werd overeenkomstig de bepalingen van artikel 9, lid 6, van de basisverordening berekend. Deze marge werd vastgesteld op basis van de marges die waren vastgesteld voor de drie in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs.
(58)
Wat alle andere producenten-exporteurs in Argentinië betreft, werd de dumpingmarge vastgesteld op basis van de beschikbare feiten overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening. Daartoe werd eerst de mate van medewerking vastgesteld door een vergelijking van de hoeveelheid naar de Unie uitgevoerde goederen, als meegedeeld door de medewerkende producenten-exporteurs, met de overeenkomstige invoerstatistieken van Eurostat. Aangezien de mate van medewerking met 100 % van de totale uitvoer naar de Unie in het OT erg hoog was, werd de voor alle andere producenten-exporteurs in Argentinië geldende residuele dumpingmarge vastgesteld op het niveau dat overeenstemt met het niveau dat is vastgesteld voor de in de steekproef opgenomen medewerkende producent-exporteur met de hoogste dumpingmarge.
(59)
De tabel hieronder bevat de aldus vastgestelde voorlopige dumpingmarges, uitgedrukt in een percentage van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Dumpingmarge
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Groep "Renova" (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. en Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Groep "T6" (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Andere medewerkende ondernemingen
7,9 %
Alle andere ondernemingen
10,6 %
2. Indonesië
2.1. Normale waarde
(60)
Eerst heeft de Commissie voor elke in de steekproef opgenomen producent-exporteur onderzocht of de totale aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt van Indonesië verkochte hoeveelheid van het soortgelijke product representatief was, dat wil zeggen of die binnenlandse verkoop ten minste 5 % vertegenwoordigde van de totale uitvoer van het betrokken product naar de Unie in het OT overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De Commissie heeft vastgesteld dat de binnenlandse verkoop niet representatief was, behalve voor twee producenten-exporteurs.
(61)
Voor de producenten-exporteurs met algemene representativiteit heeft de Commissie vervolgens vastgesteld welke op de binnenlandse markt verkochte productsoorten identiek waren aan of vergelijkbaar waren met de naar de Unie uitgevoerde soorten.
(62)
Voor deze identieke of vergelijkbare productsoorten werd onderzocht of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop van een bepaalde productsoort werd voldoende representatief geacht wanneer de producenten-exporteurs in het OT van die productsoort op de binnenlandse markt aan onafhankelijke afnemers een totale hoeveelheid hadden verkocht die ten minste 5 % bedroeg van de totale naar de Unie uitgevoerde hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort. Voor de producenten-exporteurs met algemene representativiteit werden op de binnenlandse markt geen representatieve hoeveelheden of in het geheel geen hoeveelheden van de uitgevoerde productsoort verhandeld.
(63)
Derhalve werd voor alle producenten-exporteurs de normale waarde van het soortgelijke product overeenkomstig artikel 2, leden 3 en 6, van de basisverordening voorlopig door berekening vastgesteld. Daartoe werden de eigen productiekosten van de onderneming in het onderzoektijdvak vermeerderd met de verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten ("VAA-kosten") en een redelijke winstmarge. De klagers hebben gesteld dat het Indonesische gedifferentieerde belastingstelsel voor export de prijs van palmolie drukt en derhalve de kostensituatie van biodieselproducenten verstoort. De Commissie beschikt in deze fase niet over voldoende informatie om te kunnen uitmaken hoe zij dit argument het beste kan onderzoeken. Of de kosten een redelijk beeld geven van de met de productie van het betrokken product verband houdende kosten, wordt derhalve in de definitieve fase en in het lopende antisubsidieonderzoek nader onderzocht.
(64)
Uit het onderzoek is gebleken dat de Indonesische binnenlandse markt voor biodiesel streng wordt gereglementeerd door de overheid. De olie- en gasonderneming Pertamina is volledig in overheidshanden en veruit de grootste speler op de binnenlandse markt (met meer dan 90 % van de op de binnenlandse markt gekochte biodiesel van de in de steekproef opgenomen producenten). Pertamina is van overheidswege verplicht om de bij de eigen tankstations verkochte biobrandstoffen te vermengen met fossiele brandstoffen. Elke maand stelt het Indonesische ministerie van Handel van overheidswege de zogenaamde "HPE-prijs (of Export Check Price)" vast; dit is een referentieprijs aan de hand waarvan de maandelijkse uitvoerrechten worden bepaald. Pertamina koopt biodiesel in tegen de door de Indonesische overheid vastgestelde HPE-prijs.
(65)
Onder deze omstandigheden kon de winstmarge niet worden gebaseerd op de feitelijke gegevens van de in de steekproef opgenomen ondernemingen, aangezien de binnenlandse verkoop niet wordt geacht te hebben plaatsgevonden in het kader van normale handelstransacties. Derhalve werd voor het berekenen van de normale waarde het winstbedrag overeenkomstig artikel 2, lid 6, onder c), van de basisverordening bepaald op basis van de redelijke winstmarge die een jonge en kapitaalintensieve industrie van dit type onder normale concurrentieomstandigheden op een vrije en open markt zou kunnen verwezenlijken, namelijk 15 % van de omzet.
2.2. Uitvoerprijs
(66)
De uitvoer naar de Unie door de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs vond plaats hetzij rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers hetzij via verbonden ondernemingen.
(67)
Ingeval het betrokken product rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers in de Unie werd uitgevoerd, werd de uitvoerprijs vastgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening aan de hand van de werkelijk voor het betrokken product betaalde of te betalen prijzen.
(68)
Ingeval de uitvoer naar de Unie plaatsvond via in de Unie gevestigde verbonden handelsondernemingen werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening berekend op basis van de prijs waartegen het invoerproduct voor het eerst werd doorverkocht aan onafhankelijke afnemers in de Unie. In dergelijke gevallen werden correcties toegepast voor alle tussen invoer en wederverkoop gemaakte kosten en werd een winstmarge van 5 % van de omzet redelijk geacht.
(69)
De premies die werden aangerekend aan klanten in één lidstaat die na aankoop van biodiesel gebruik wilden maken van de desbetreffende regeling inzake "dubbeltellingen" voor biodiesel (7), werden niet geacht deel uit te maken van de uitvoerprijs. Dergelijke premies zijn niet veeleer dan aan het betrokken product als zodanig, gekoppeld aan de documenten die de verbonden importeur overlegt om een overheidscertificaat te verkrijgen waarmee de klant van de verbonden importeur kan voldoen aan de voorwaarden inzake bijmenging van slechts de helft van de hoeveelheid biodiesel (aangezien deze biodiesel "dubbel" telt).
2.3. Vergelijking
(70)
De normale waarde en de uitvoerprijs van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werden vergeleken in het stadium af fabriek.
(71)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen.
(72)
Op basis hiervan werden in alle gevallen waarin deze de vergelijkbaarheid van de prijzen beïnvloedden correcties toegepast voor de kosten van vervoer, zeevracht, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten alsmede kredietkosten, inspectiekosten, bankkosten, uitvoerrechten en commissies.
(73)
In gevallen waarin de uitvoer naar de Unie plaatsvond via buiten de Unie gevestigde verbonden handelsondernemingen, heeft de Commissie onderzocht of die verbonden handelsondernemingen moesten worden behandeld als de eigen exportverkoopafdeling van de producent-exporteur of als een op commissiebasis werkende agent.
(74)
Eén onderneming of groep ondernemingen bleek een contract te hebben gesloten met een verbonden handelsonderneming om op commissiebasis te handelen in onder meer biodiesel. In dit geval werd geoordeeld dat de verbonden handelaar moest worden behandeld als een op commissiebasis werkende agent; derhalve werden de uitvoerprijzen in overeenstemming met artikel 2, lid 10, onder i), van de basisverordening gecorrigeerd om rekening te houden met de door de handelaar ontvangen vergoeding.
(75)
Voor één producent-exporteur werd het betrokken product (PME) vermengd met KME, voordat het aan de eerste onafhankelijke afnemer werd verkocht. Om die reden werd overeenkomstig artikel 2, lid 10, onder a), een correctie toegepast voor verschillen in fysieke kenmerken van het betrokken product.
2.4. Dumpingmarge
(76)
Voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werd de gewogen gemiddelde normale waarde van elke soort van het soortgelijke product vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs, zoals bepaald in artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening.
(77)
De gewogen gemiddelde dumpingmarge voor de medewerkende, maar niet in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werd overeenkomstig de bepalingen van artikel 9, lid 6, van de basisverordening berekend. Deze marge werd vastgesteld aan de hand van de marges die voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs waren vastgesteld, waarbij de marge van de producent-exporteur met een dumpingmarge van 0 % buiten beschouwing werd gelaten.
(78)
Wat alle andere producenten-exporteurs in Indonesië betreft, werd de dumpingmarge vastgesteld op basis van de beschikbare feiten overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening. Daartoe werd eerst de mate van medewerking vastgesteld door een vergelijking van de hoeveelheid naar de Unie uitgevoerde goederen, als meegedeeld door de medewerkende producenten-exporteurs, met de overeenkomstige invoerstatistieken van Eurostat. Aangezien de mate van medewerking met 99 % van de totale uitvoer naar de Unie in het OT erg hoog was, werd de voor alle andere producenten-exporteurs in Indonesië geldende residuele dumpingmarge vastgesteld op het niveau dat overeenstemt met het niveau dat is vastgesteld voor de in de steekproef opgenomen medewerkende producent-exporteur met de hoogste dumpingmarge.
(79)
De tabel hieronder bevat de aldus vastgestelde voorlopige dumpingmarges, uitgedrukt in een percentage van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Dumpingmarge
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Andere medewerkende ondernemingen
6,5 %
Alle andere ondernemingen
9,6 %
D. SCHADE
1. Definitie van de bedrijfstak van de Unie en de productie in de Unie
(80)
Het soortgelijke product wordt vervaardigd door 254 producenten in de Unie. Zij vormen de bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening en worden hierna "de bedrijfstak van de Unie" genoemd.
(81)
Er werden opmerkingen ontvangen die erop wezen dat een groot aantal grote producenten in Unie verbonden zijn met exporteurs in Argentinië en/of biodiesel uit Argentinië invoeren en dat zij daarom van de definitie van bedrijfstak van de Unie moeten worden uitgesloten.
(82)
Na onderzoek werden drie ondernemingen van de definitie van de bedrijfstak van de Unie uitgesloten, omdat ze afhankelijk waren van invoer uit de betrokken landen, waarbij de invoer respectievelijk 63 %, 85 % en 71 % van hun eigen productie in het OT bedroeg. Nog eens twee ondernemingen werden uitgesloten, omdat ze in het OT geen biodiesel hadden geproduceerd. Van deze ondernemingen zijn in het onderstaande geen gegevens gebruikt. De Commissie is tot de voorlopige conclusie gekomen dat er geen redenen zijn om andere producenten in de Unie uit te sluiten van de definitie van de bedrijfstak van de Unie.
(83)
Om de totale productie in de Unie in het OT vast te stellen werd gebruikgemaakt van alle beschikbare informatie over de bedrijfstak van de Unie, waaronder de informatie die in de klacht werd verstrekt en de gegevens die voor en na de opening van het onderzoek bij de producenten in de Unie werden verzameld. Op basis van deze informatie is vastgesteld dat de totale productie in de Unie gedurende het OT ongeveer 9 052 871 ton bedroeg. Zoals in het voorafgaande is opgemerkt werden voor de steekproef acht producenten in de Unie geselecteerd die 27 % van de totale productie in de Unie van het soortgelijke product vertegenwoordigen.
2. Verbruik in de Unie
Tabel 1
Verbruik in de Unie
2009
2010
2011
OT
Ton
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indexcijfer 2009 = 100
100
103
100
105
Bron:
Eurostat, gegevens van de bedrijfstak van de Unie
(84)
Het verbruik in de Unie werd vastgesteld op basis van de omvang van de totale productie in de Unie op de markt van de Unie van alle producenten in de Unie, minus hun uitvoer, plus de invoer uit Argentinië en Indonesië en de invoer uit andere derde landen.
(85)
De omvang van de invoer uit Argentinië en Indonesië is ontleend aan gegevens van Eurostat voor de verschillende GN-codes waaronder het product is ingedeeld.
(86)
Uitgaande van het bovenstaande is het verbruik in de Unie tussen 2009 en het einde van het OT met 5 % gestegen.
3. Cumulatieve beoordeling van de gevolgen van de invoer uit de betrokken landen
(87)
Zoals bij artikel 3, lid 4, van de basisverordening is vastgesteld, kunnen de gevolgen van de invoer uit twee landen alleen cumulatief worden beoordeeld indien aan twee voorwaarden is voldaan.
(88)
De eerste voorwaarde is dat de dumpingmarge voor de invoer uit beide landen meer dan minimaal is en dat de omvang van de invoer niet verwaarloosbaar is. De dumpingmarges voor Argentinië en Indonesië lagen boven de de-minimisdrempel als bedoeld in artikel 9, lid 3, van de basisverordening en het volume van de invoer uit elk van deze landen was met een marktaandeel in het OT van 10,8 % respectievelijk 8,5 % niet verwaarloosbaar in de zin van artikel 5, lid 7, van de basisverordening.
(89)
De tweede voorwaarde is dat de ingevoerde producten met elkaar en met het soortgelijke product in de Unie concurreren. De uit Argentinië en Indonesië ingevoerde biodiesel wordt door dezelfde handelsondernemingen vermengd met minerale diesel en verkocht aan afnemers in de hele Unie en concurreert daarmee rechtstreeks met biodiesel die is geproduceerd door de bedrijfstak van de Unie.
(90)
In het licht van het bovenstaande luidt de voorlopige conclusie dat aan alle criteria van artikel 3, lid 4, van de basisverordening is voldaan en dat de invoer uit Argentinië en Indonesië cumulatief dient te worden onderzocht om de schade te analyseren.
4. Omvang en marktaandeel van de invoer uit de betrokken landen
Tabel 2
2009
2010
2011
OT
Invoer uit Argentinië
Ton
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indexcijfer 2009 = 100
100
138
167
148
Marktaandeel
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indexcijfer 2009 = 100
100
135
167
141
Invoer uit Indonesië
Ton
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indexcijfer 2009 = 100
100
314
689
631
Marktaandeel
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indexcijfer 2009 = 100
100
303
689
600
Totaal marktaandeel
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indexcijfer 2009 = 100
100
160
248
213
Bron:
Eurostat
(91)
De omvang van de invoer uit Argentinië en Indonesië is van 2009 tot het eind van het OT aanzienlijk toegenomen, waarbij de invoer uit Indonesië sneller is gestegen dan de invoer uit Argentinië. In dezelfde periode is het marktaandeel van 9,1 % gestegen tot 19,3 %.
5. Prijs van de invoer uit de betrokken landen en prijsonderbieding
5.1. Prijsontwikkeling
Tabel 3
Invoerprijs (euro/ton)
2009
2010
2011
OT
Argentinië
629
730
964
967
Indexcijfer 2009 = 100
100
116
153
154
Indonesië
597
725
864
863
Indexcijfer 2009 = 100
100
121
145
145
Totaal
624
728
920
921
Indexcijfer 2009 = 100
100
117
147
148
Bron:
Eurostat
(92)
Hoewel de invoerprijzen tijdens de beoordelingsperiode zijn gestegen, met name tussen 2010 en 2011, lagen de prijzen van biodiesel uit zowel Argentinië als Indonesië gedurende de gehele beoordelingsperiode onder de prijzen van de bedrijfstak van de Unie.
5.2. Price undercutting
(93)
Voor de vaststelling van de prijsonderbieding in het OT werden de gewogen gemiddelde verkoopprijzen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie voor niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie, af fabriek vergeleken met de overeenkomstige gewogen gemiddelde prijzen van de invoer afkomstig van de in de steekproef opgenomen Argentijnse en Indonesische producenten voor de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie, op cif-niveau, gecorrigeerd voor douanerechten en kosten na invoer.
(94)
De SME uit Argentinië en de PME uit Indonesië zijn vergeleken met het product dat wordt vervaardigd en verkocht op de markt van de Unie op basis van het troebelingspunt (CFPP), zijnde de temperatuur waarbij de biodiesel weer overgaat in vet en niet als brandstof kan worden gebruikt.
(95)
Alle door Argentijnse producenten aan de EU verkochte hoeveelheden hebben een CFPP van 0 graden Celsius. Deze verkopen werden daarom vergeleken met de verkopen van producenten in de Unie met een CFPP van 0.
(96)
Alle door Indonesische producenten aan de EU verkochte brandstoffen hebben een CFPP van 13 graden Celsius. Gezien de zeer geringe omvang van de door producenten in de Unie verkochte brandstoffen met dit CFPP (PME uit Indonesië wordt bijna altijd vermengd met andere biodiesel uit andere bronnen voordat deze wordt verkocht aan de eerste onafhankelijke afnemer), werd een directe vergelijking niet redelijk geacht. De uitvoerprijs van de PME uit Indonesië met CFPP 13 is om die reden naar boven aangepast tot een prijs voor CFPP 0 op basis van het verschil in prijs op de markt van de Unie tussen door de bedrijfstak van de Unie vervaardigd PME met CFPP 13 en de gemiddelde prijs van biodiesel met CFPP 0.
(97)
Het aldus berekende verschil tussen de Argentijnse en de Indonesische prijzen enerzijds en de prijzen van de Unie anderzijds, uitgedrukt in procenten van de gewogen gemiddelde prijs (af fabriek) van de bedrijfstak van de Unie, d.w.z. de prijsonderbiedingsmarge, bedraagt 2,5 % tot 9,1 %.
6. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
(98)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Unie een beoordeling van alle economische indicatoren die voor de bedrijfstak van de Unie voor de analyseperiode werden vastgesteld.
(99)
Zoals reeds aangegeven werden gecontroleerde gegevens van een steekproef van producenten in de Unie gebruikt om de mogelijk door de bedrijfstak van de Unie geleden schade te onderzoeken.
(100)
Bij het analyseren van de schade maakte de Commissie onderscheid tussen macro-economische en micro-economische schade-indicatoren. De Commissie heeft de macro-economische indicatoren voor de beoordelingsperiode geanalyseerd op basis van door de bedrijfstak van de Unie geleverde gegevens over alle producenten in de Unie. De Commissie heeft de micro-economische indicatoren geanalyseerd op basis van de gecontroleerde gegevens die van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie zijn verkregen.
(101)
De volgende macro-economische indicatoren werden beoordeeld op basis van informatie over alle producenten van biodiesel in de Unie: productie, productiecapaciteit, bezettingsgraad, verkoopvolume, marktaandeel, groei, werkgelegenheid, productiviteit, hoogte van de dumpingmarge en herstel van dumping in het verleden.
(102)
De volgende micro-economische indicatoren werden beoordeeld op basis van informatie over de in de steekproef opgenomen producenten van biodiesel in de Unie: gemiddelde eenheidsprijzen, kosten per eenheid, arbeidskosten, voorraden, winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken.
7. Macro-economische indicatoren
7.1. Productiecapaciteit, productie en bezettingsgraad
Tabel 4
2009
2010
2011
OT
Productiecapaciteit (ton)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indexcijfer 2009 = 100
100
105
106
109
Productievolume (ton)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indexcijfer 2009 = 100
100
107
98
104
Bezettingsgraad
43 %
44 %
40 %
41 %
Indexcijfer 2009 = 100
100
102
92
95
Bron:
door de bedrijfstak van de Unie verstrekte gegevens
(103)
De productie van de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode is evenredig met het verbruik toegenomen. De capaciteit bleef verhoudingsgewijs met name tussen 2010 en het OT stabiel, waardoor de bezettingsgraad gedurende de hele periode laag bleef. De bedrijfstak van de Unie was niet in staat de eerder geïnstalleerde capaciteit te gebruiken of de toegenomen capaciteit, waarmee was vooruitgelopen op mogelijke gevolgen van tegen de VS ingestelde maatregelen of de verwachte quotastelsels en het toegenomen aantal opdrachten van sommige lidstaten, in die periode ook maar enigszins te benutten.
12.2. Omvang van de verkoop en marktaandeel
Tabel 5
2009
2010
2011
OT
Verkoopvolume (ton)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indexcijfer 2009 = 100
100
102
90
98
Marktaandeel
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indexcijfer 2009 = 100
100
98
90
94
Bron:
door de bedrijfstak van de Unie verstrekte gegevens
(104)
De omvang van de verkopen aan niet-verbonden ondernemingen in de Unie bleef gedurende de periode tamelijk stabiel. Aangezien het verbruik in de periode licht steeg, volgt uit een stabiel verkoopvolume een verminderd marktaandeel (5,5 procentpunten lager), dat door invoer uit de betrokken landen werd overgenomen.
7.3. Groei
(105)
De groei van de bedrijfstak van de Unie komt tot uiting in de volume-indicatoren ervan, zoals productie, verkoop en vooral marktaandeel. Ondanks een toename van het verbruik gedurende de analyseperiode, hield het marktaandeel van de producenten in de Unie geen gelijke tred met het verbruik. Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie nam gedurende de periode af, terwijl de invoer toenam. In dezelfde periode nam het marktaandeel van de invoer uit Indonesië en Argentinië met maar liefst 10 procentpunten toe. Dat de bedrijfstak van de Unie niet ten volle van de ruimere markt kon profiteren, had een in het algemeen negatieve invloed op zijn economische situatie.
7.4. Werkgelegenheid en productiviteit
Tabel 6
2009
2010
2011
OT
Werkgelegenheid - voltijdequivalenten (VTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Indexcijfer 2009 = 100
100
111
111
112
Productiviteit (ton/VTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indexcijfer 2009 = 100
100
97
88
93
Bron:
door de bedrijfstak van de Unie verstrekte gegevens.
(106)
Aangezien de biodieselindustrie een kapitaalintensieve bedrijfstak is waarvoor bij het productieproces niet veel arbeidskrachten nodig zijn en de daadwerkelijke productie van de biodiesel meestal wordt uitbesteed, is het aantal productiemedewerkers niet groot. Daar de productieomvang in die periode licht toenam, nam ook het aantal werknemers toe.
(107)
Waar het aantal werknemers sneller toenam dan de productie, nam de productiviteit tussen 2009 en het einde van de OT met 7 procentpunten af.
7.5. Hoogte van de huidige dumpingmarge en herstel van eerdere dumping
(108)
Tot 2009, het jaar waarin het onderzoektijdvak voor deze procedure begint, had de bedrijfstak van de Unie schade geleden als gevolg van invoer met dumping uit de Verenigde Staten van Amerika. De rechten op de invoer uit de Verenigde Staten van Amerika hadden tot doel gelijke voorwaarden te scheppen, zodat de bedrijfstak van de Unie op eerlijke wijze kon concurreren met deze invoer en zich kon herstellen van de geleden schade.
(109)
Dit is duidelijk niet geschied. De bedrijfstak van de Unie is nu minder winstgevend dan in 2009 en heeft marktaandeel verloren, zelfs ten opzichte van 2009, aan invoer uit Argentinië en Indonesië, landen die de prijzen van de Unie onderbieden. Hoewel het verbruik in de Unie is gestegen, is de bezettingsgraad gedaald. Herstel van dumping in het verleden is duidelijk uitgebleven.
(110)
De dumpingmarges voor producenten-exporteurs in Argentinië en Indonesië worden hierboven in het gedeelte over dumping aangegeven. Eén producent-exporteur in Indonesië, die relatief voor weinig invoer uit Indonesië goed was, bleek niet met dumping te verkopen. De overige producenten-exporteurs in Indonesië en alle producenten-exporteurs in Argentinië bleken biodiesel op de markt van de Unie te dumpen. Bovendien kan het effect van de werkelijke dumpingmarge, gezien de omvang van de invoer met dumping en de prijzen van de invoerproducten uit de twee landen, niet als te verwaarlozen worden beschouwd.
8. Micro-economische indicatoren
8.1. Gemiddelde eenheidsprijzen, kosten per eenheid en loonkosten
Tabel 7
2009
2010
2011
OT
Eenheidsprijs (euro/ton)
797
845
1 096
1 097
Indexcijfer 2009 = 100
100
106
137
138
Kosten per eenheid (euro/ton)
760
839
1 089
1 116
Indexcijfer 2009 = 100
100
110
143
147
Loonkosten EUR/VTE
57 391
63 490
62 141
61 004
Indexcijfer 2009 = 100
100
111
108
106
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
(111)
Hoewel de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode zijn verkoopprijzen kon verhogen, stegen de productiekosten vanwege een tegenvallende koolzaadoogst in 2011 dermate dat deze niet door een verhoging van de verkoopprijs konden worden opgevangen. Het was voor de bedrijfstak van de Unie vanwege de geldende belastingregelingen onrendabel om alternatieve grondstoffen uit Argentinië en Indonesië in te voeren, en hij moest noodgedwongen zijn toevlucht zoeken tot het invoeren van verbruiksklare biodiesel om zijn kosten laag te houden en daarmee de totale verliezen te verminderen.
(112)
Tegelijkertijd stegen de loonkosten van de in de steekproef opgenomen ondernemingen in de beoordelingsperiode, waardoor de ondernemingen opnieuw wegen moesten vinden om hun totale kosten naar beneden te brengen.
8.2. Voorraden
Tabel 8
2009
2010
2011
OT
Voorraden (ton)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indexcijfer 2009 = 100
100
117
121
138
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
(113)
In de analyseperiode groeiden de biodieselvoorraden met ongeveer 40 %. Deze groei vond plaats gedurende de gehele analyseperiode. Omdat biodiesel niet langer dan zes maanden kan worden opgeslagen (gemiddeld vindt de opslag gedurende ongeveer drie maanden plaats), hebben de voorraadgegevens slechts een geringe waarde voor de beoordeling van de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie.
8.3. Winstgevendheid, investeringen, rendement van investeringen, kasstroom en vermogen om kapitaal aan te trekken
Tabel 9
2009
2010
2011
OT
Winstgevendheid
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investeringen (1 000 EUR)
188 491
156 927
149 113
141 578
Indexcijfer 2009 = 100
100
83
79
75
Rendement van investeringen
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Kasstroom (1 000 EUR)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indexcijfer 2009 = 100
100
-20
9
10
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
(114)
De winstgevendheid van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie werd vastgesteld door de nettowinst vóór belastingen op de verkoop van het soortgelijke product op de markt van de Unie uit te drukken als percentage van de omzet. In de analyseperiode nam de winstgevendheid van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie aanzienlijk af van 3,5 % tot -2,5 %.
(115)
De investeringen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie in de biodieselproductie daalden tijdens de periode, waaruit blijkt dat de beschikbare investeringsmiddelen samen met het marktaandeel van de producenten in de Unie waren afgenomen, ofschoon de in de steekproef opgenomen producenten nog steeds in staat waren te investeren in de productie van biodiesel.
(116)
Het rendement van investeringen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, d.w.z. hun resultaat vóór belastingen uitgedrukt als percentage van de nettoboekwaarde van de bij de productie van biodiesel gebruikte activa aan het begin en het eind van het boekjaar, volgde de negatieve ontwikkeling van de winstgevendheid. De verslechtering van het rendement van investeringen is een duidelijke aanwijzing voor de verslechtering van de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie in het onderzoektijdvak.
(117)
De kasstroom, het vermogen van de bedrijfstak om zijn activiteiten zelf te financieren, is in de analyseperiode aanzienlijk gekrompen, waaruit blijkt hoe moeilijk het voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen is om met de invoer met dumping uit Argentinië en Indonesië te concurreren.
9. Conclusie over schade
(118)
Uit een analyse van de gecontroleerde gegevens blijkt duidelijk dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden als bedoeld in artikel 3, lid 5, van de basisverordening. Ondanks het stijgende verbruik heeft hij marktaandeel verloren en is zijn winstgevendheid afgenomen, terwijl de invoer marktaandeel heeft gewonnen en er sprake was van onderbieding van de prijzen van de producenten in de Unie.
(119)
Ook andere indicatoren wijzen op een dalende of stabiele trend, zelfs na de instelling van maatregelen tegen de Verenigde Staten van Amerika en de uitbreiding van de rechten tot invoer uit Canada waarbij sprake is van ontwijking.
(120)
De producenten in de Unie konden de tussen 2010 en 2011 gestegen productiekosten (+33 procentpunten) grotendeels doorberekenen, maar alleen door de winstgevendheid tot het break-evenpoint te verlagen. De kostenstijging tussen 2011 en het eind van het OT konden zij echter niet doorberekenen, vanwege een stijging van de grondstofprijzen die bijna 80 % van de volledige productiekosten van biodiesel bedroegen. Deze kostenstijgingen konden niet volledig worden doorberekend aan afnemers op de markt van de Unie, wat tot de verliezen in het OT leidde.
E. OORZAKELIJK VERBAND
1. Inleiding
(121)
Overeenkomstig artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping van oorsprong uit de betrokken landen zodanige schade heeft geleden dat deze als aanmerkelijk kon worden beschouwd.
(122)
Andere bekende factoren dan de invoer met dumping waardoor de bedrijfstak van de Unie terzelfder tijd schade kon hebben geleden, werden ook onderzocht om te voorkomen dat de mogelijke door deze andere factoren veroorzaakte schade aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
2. Gevolgen van de invoer met dumping
(123)
Het bleek dat een klein gedeelte (tussen 2 % en 6 %) van de invoer uit Indonesië naar de EU zonder dumping plaatsvond. De overige hoeveelheid van de invoer uit Indonesië en de totale invoer uit Argentinië bleek met dumping te hebben plaatsgevonden. Ook als de geringe hoeveelheid niet met dumping ingevoerde producten in mindering wordt gebracht op de totale aangegeven invoer uit Indonesië, laat dit de hierboven beschreven ontwikkeling van de invoer onverlet.
(124)
Uit het onderzoek bleek dat de omvang van de laaggeprijsde invoer met dumping uit de betrokken landen in de beoordelingsperiode aanzienlijk is toegenomen (meer dan verdubbeld). Hierdoor steeg het marktaandeel van deze invoer met dumping met 10 procentpunten, van 9,1 % in 2009 tot 18,8 % tegen het einde van het OT.
(125)
Tegelijkertijd verloor de bedrijfstak van de Unie tijdens de beoordelingsperiode 5,5 procentpunten marktaandeel, het gestegen verbruik ten spijt.
(126)
De gemiddelde prijzen van de invoer met dumping stegen tussen 2009 en het einde van het OT met 48 %, maar lagen beduidend onder die van de bedrijfstak van de Unie in hetzelfde tijdvak. De invoer met dumping onderbood de prijzen van de bedrijfstak van de Unie in het OT met een gemiddelde prijsonderbiedingsmarge van 4 % voor Indonesië en 8 % voor Argentinië.
(127)
Door de toename van laaggeprijsde invoer met dumping wordt druk uitgeoefend op de markt van de Unie, zodat de bedrijfstak van de Unie zijn verkoopprijzen niet op de marktomstandigheden en de gestegen kosten kon afstemmen. De in de steekproef opgenomen ondernemingen konden aan hun afnemers slechts een prijsverhoging van 38 % doorberekenen, terwijl hun totale kosten in dezelfde periode met in totaal 47 % stegen.
(128)
Op grond van het bovenstaande wordt voorlopig geconcludeerd dat de laaggeprijsde invoer met dumping uit de betrokken landen, waardoor de prijzen van de bedrijfstak van de Unie in het OT onderboden werden en die ook in volume aanzienlijk toenam, een bepalende rol speelde bij de door de bedrijfstak van de Unie geleden aanmerkelijke schade.
3. Gevolgen van andere factoren
3.1. Invoer uit andere landen
Tabel 10
Andere derde landen
2009
2010
2011
OT
Totale invoer (t)
699 541
256 327
161 973
175 370
Indexcijfer 2009 = 100
100
37
23
25
Marktaandeel
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indexcijfer 2009 = 100
100
35
23
24
Bron:
Eurostat
(129)
De invoer uit derde landen, hoofdzakelijk de VS, Noorwegen en Zuid-Korea, is van 2009 tot het einde van het OT sterk afgenomen. Deze afname was te wijten aan de instelling van maatregelen ten aanzien van de invoer uit de Verenigde Staten in 2009 en vond plaats na een antiontwijkingsonderzoek naar de invoer van vanuit Canada verzonden goederen in 2010. Gezien het teruglopende marktaandeel van invoer uit andere derde landen ten tijde van de financiële achteruitgang van de bedrijfstak van de Unie, kan de invoer vanuit andere derde landen slechts een verwaarloosbare bijdrage hebben geleverd tot de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade. Derhalve kan niet worden geconcludeerd dat hierdoor het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping en de schade wordt verbroken.
3.2. Invoer zonder dumping uit de betrokken landen
(130)
Er vond ook invoer zonder dumping plaats vanuit de betrokken landen, maar alleen in de tweede helft van 2011. Gezien de korte duur van deze invoer en de beperkte hoeveelheden, kan deze slechts verwaarloosbaar hebben bijgedragen aan de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade en kan deze het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping en de schade niet doorbreken.
3.3. Andere producenten in de Unie
(131)
Gezien het geringe productievolume van de producenten in de Unie die van de definitie van bedrijfstak van de Unie zijn uitgesloten, en het in absolute termen kleine volume van hun invoer, werden deze producenten niet geacht te hebben bijgedragen tot de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade.
3.4. Invoer door de bedrijfstak van de Unie
(132)
CARBIO, de vereniging van Argentijnse biodieselproducenten, beweerde dat de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade het gevolg was van invoer uit Argentinië en Indonesië door de bedrijfstak van de Unie. De vereniging omschreef de schade als gevolg van deze invoer als door de klagers zelf veroorzaakte schade en stelde dat deze invoer niet als met de gedragingen van de Argentijnse producenten verband houdende schadeoorzaak mocht worden beschouwd.
(133)
Uit de door de bedrijfstak van de Unie verstrekte gegevens blijkt dat deze in de beoordelingsperiode hoeveelheden biodiesel heeft ingevoerd uit Argentinië en Indonesië, die in het OT tot wel 60 % van de totale invoer vanuit deze landen uitmaakten. De bedrijfstak van de Unie heeft echter verklaard dat deze invoer een daad van zelfverdediging was. Door kortstondig van de dumpingprijzen van deze invoer te profiteren, konden de producenten in Unie hun bedrijfscontinuïteit voor de middellange termijn veiligstellen.
(134)
De invoer van biodiesel tegen dumpingprijzen door de bedrijfstak van de Unie nam in 2011 en het OT aanzienlijk toe. Op dat moment was het effect van de differentiële belastingen op de uitvoer van biodiesel en de grondstoffen daarvoor het meest voelbaar, aangezien de invoer van grondstoffen (sojaolie en palmolie) toen onrendabel werd ten opzichte van de invoer van het eindproduct. Door het stelsel van differentiële belastingen op de uitvoer in beide landen is de uitvoer van grondstoffen meer belast dan de uitvoer van het eindproduct. Of deze differentiële belasting kan worden aangemerkt als subsidie in de zin van artikel 2 van de basisantisubsidieverordening wordt in het lopende antisubsidieonderzoek onderzocht.
(135)
Zo was gedurende enkele maanden in het OT de invoerprijs van sojaolie uit Argentinië hoger dan de invoerprijs van SME, waardoor het aankopen van sojaolie economisch onvoordelig was. In dit geval was het aankopen van SME de enige economisch verantwoorde mogelijkheid.
(136)
Hoe dan ook hadden, als de bedrijfstak van de Unie deze hoeveelheden biodiesel niet had ingevoerd, handelsondernemingen in de Unie dat wel gedaan, en hadden zij de bedrijfstak van de Unie onderboden en die hoeveelheden op de markt van de Unie verkocht, aangezien deze ondernemingen reeds biodiesel uit deze landen invoeren om deze in concurrentie met de bedrijfstak van de Unie aan dieselraffinaderijen te verkopen. Het oorzakelijk verband wordt door deze invoer niet verbroken en het argument wordt derhalve voorlopig verworpen.
3.5. Capaciteit van de bedrijfstak van de Unie
(137)
CARBIO beweert bovendien dat de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade te wijten is aan overcapaciteit als gevolg van overexpansie. Aangezien de bezettingsgraad in 2008 50 % bedroeg, beweert de vereniging dat de bedrijfstak bleef uitbreiden zonder dat er sprake was van een evenredige toename van de vraag.
(138)
Het is een feit dat tijdens de beoordelingsperiode de bezettingsgraad in de hele Unie laag bleef, met een minimum van 40 % in het OT. Sommige ondernemingen hebben de door hen geïnstalleerde capaciteit dan ook niet benut.
(139)
De bezettingsgraad was echter al laag aan het begin van de beoordelingsperiode en bleef dat gedurende de gehele periode, en bleef ook stabiel bij de in de steekproef opgenomen ondernemingen.
(140)
De in de steekproef opgenomen ondernemingen waren winstgevend bij aanvang van de beoordelingsperiode, en maakten verlies tegen het einde daarvan, bij een stabiele bezettingsgraad. Hieruit kan redelijkerwijs worden afgeleid dat de gehele bedrijfstak tevens minder winstgevend is geworden, terwijl haar bezettingsgraad stabiel is gebleven. Derhalve kunnen deze omstandigheden niet als een van de belangrijkste schadeoorzaken worden aangemerkt, daar een duidelijk oorzakelijk verband ontbreekt. Dit argument wordt derhalve voorlopig afgewezen.
3.6. Gebrek aan toegang tot grondstoffen en verticale integratie
(141)
CARBIO beweert tevens dat de bedrijfstak van de Unie schade lijdt als gevolg van een gebrek aan efficiëntie, met name omdat de ondernemingen niet verticaal zijn geïntegreerd en niet in de nabijheid van grondstoffen zijn gevestigd.
(142)
Deze argumenten worden voorlopig afgewezen. Enkele van de in de steekproef opgenomen ondernemingen zijn gelegen in de havens en hebben een ononderbroken toegang tot per schip aangevoerde grondstoffen en andere in de steekproef opgenomen ondernemingen hebben hun biodieselfabrieken op dezelfde locatie gevestigd als hun installaties voor de productie van plantaardige oliën. Veel producenten van biodiesel in Zuid-Europa zijn met opzet op haventerreinen gevestigd, zodat zij toegang hebben tot uit Argentinië en Indonesië ingevoerde grondstoffen, of op dezelfde locaties als hun afnemers (de raffinaderijen van fossiele olie). Het feit dat grondstoffen als gevolg van de differentiële belastingen bij uitvoer duurder zijn geworden dan het eindproduct heeft de bedrijfstak van de Unie duidelijk geschaad, doordat het economisch niet langer mogelijk is om PME en SME in de EU te vervaardigen.
3.7. Andere regelgevingfactoren
(143)
CARBIO verwijst ook naar enkele regelgevingfactoren die de bedrijfstak van de Unie schade zouden hebben berokkend, waarbij het ook een aantal voorstellen betreft die nog niet in werking zijn getreden. De vereniging legt evenwel de nadruk op de "dubbeltelling", die hierna wordt beschreven.
(144)
De richtlijn hernieuwbare energie verplicht lidstaten ertoe voor te schrijven dat een bepaald aandeel aan biodiesel wordt vermengd met minerale diesel, voordat deze aan de gebruikers wordt verkocht. Enkele lidstaten maken gebruik van de bepaling in de richtlijn hernieuwbare energie die toestaat dat aandeel te halveren als de gebruikte biodiesel is vervaardigd van afvalolie of gebruikt dierlijk vet. Als de betrokken lidstaat bijvoorbeeld verplicht stelt dat 7 % biodiesel wordt vermengd met 93 % minerale diesel, kan het aandeel van 7 % worden verlaagd tot 3,5 % als er sprake is van biodiesel uit afvalolie.
(145)
CARBIO beweert dat de regels voor dubbeltelling hebben geleid tot een daling van de verkoop van zogenaamde biodiesel van de "eerste generatie" ter hoogte van 1 miljoen MT in het OT en dat dit heeft bijgedragen tot de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade. Deze stelling wordt verworpen, aangezien in de steekproef van producenten in de Unie ook ondernemingen zijn opgenomen die dubbel te tellen biodiesel vervaardigen en hun financiële situatie niet wezenlijk verschilt van die van in de steekproef opgenomen ondernemingen die biodiesel uit plantaardige oliën van eerste persing vervaardigen. Uit de verificatie van de gegevens van deze ondernemingen komt naar voren dat de prijs van hun biodiesel te lijden heeft gehad van de lage prijs van de invoer met dumping uit Argentinië en Indonesië, aangezien deze ondernemingen indirect concurreren met de PME en SME uit de betrokken landen.
(146)
Er is ook aangevoerd dat de bedrijfstak van de Unie schade lijdt doordat er niet méér in biobrandstoffen van de tweede generatie op basis van bijvoorbeeld afvalolie wordt geïnvesteerd. Dit argument is voorlopig verworpen, aangezien er in de Unie niet voldoende afvalolie beschikbaar is om de bestaande verwerking substantieel te verhogen.
3.8. Beperkingen in de lidstaten
(147)
CARBIO beweerde verder dat de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade niet kon zijn veroorzaakt door de invoer uit de betrokken landen wegens quotastelsels en belastingregelingen in diverse lidstaten die de toegang tot deze markten beperken. Daarnaast beweert de vereniging dat sommige markten in de EU als gevolg van de klimatologische omstandigheden gesloten zijn voor SME en PME.
(148)
De vereniging merkt terecht op dat PME vanwege zijn troebelingspunt ("CFPP") (+13 graden Celsius) niet in de hele Unie kan worden gebruikt zonder dat andere biodiesels worden bijgemengd om het CFPP te verlagen. Het CFPP van SME, 0 graden Celsius, maakt algemener gebruik van SME wel mogelijk, in het bijzonder tijdens de zomermaanden.
(149)
Tijdens het onderzoek is bijzondere aandacht besteed aan de bewering dat het regelgevingsysteem in sommige lidstaten de bedrijfstak van de Unie schade berokkent.
(150)
In sommige lidstaten worden quota toegepast waarmee een bepaald productiequotum wordt toegewezen aan ondernemingen in de desbetreffende lidstaat of in andere lidstaten. Hoewel de meeste landen voordelen toewijzen door middel van het belastingstelsel, worden deze momenteel teruggeschroefd of afgeschaft.
(151)
Frankrijk hanteert bijvoorbeeld een "belastingvoordeel" van 90 EUR per ton voor binnen het quotum geproduceerde biodiesel. Echter, met het oog op de lage prijzen van de invoer met dumping is het vaak goedkoper om biodiesel in te voeren dan deze bij de bedrijfstak van de Unie te kopen, zelfs als het belastingvoordeel wordt meegerekend. Dit blijkt uit het feit dat invoer uit Argentinië duidelijk op de Franse markt aanwezig zijn.
(152)
In sommige lidstaten is er geen invoer uit Argentinië en Indonesië, hetzij vanwege de klimaatomstandigheden hetzij vanwege quotastelsels. Invoer uit Argentinië en Indonesië is echter op het grootste deel van de markt van de Unie voorhanden, hetzij omdat een quotastelsel ontbreekt hetzij omdat de prijs lager is dan een eventueel door een lidstaat geboden belastingvoordeel bewerkstelligen kan.
(153)
Aangezien PME en SME, vermengd met in de Unie geproduceerde KME of andere biodiesel, in de hele Unie mogen worden verkocht en ingevoerde producten in grote hoeveelheden tegen dumpingprijzen op de markt worden aangeboden, zelfs in lidstaten die belastingvoordelen toekennen, wordt dit argument voorlopig verworpen, aangezien het causale verband tussen de invoer met dumping en de schade door de bestaande quotastelsels en belastingregelingen niet wordt verbroken.
4. Conclusie inzake het oorzakelijke verband
(154)
De bovenstaande analyse heeft aangetoond dat er sprake was van een aanzienlijke stijging in het volume en het marktaandeel van de laaggeprijsde invoer met dumping van oorsprong uit de betrokken landen. Terzelfder tijd werd vastgesteld dat deze invoer de prijs van de bedrijfstak van de Unie in het OT onderbood.
(155)
Uit de gegevens blijkt dat terwijl het volume van de laaggeprijsde invoer uit de betrokken landen stijgt, de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie aanzienlijk verslechtert.
(156)
Bij bovenstaande analyse is naar behoren onderscheid gemaakt tussen en afzonderlijk gekeken naar de gevolgen van alle bekende factoren voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie en de schadelijke gevolgen van de invoer met dumping. Op grond van deze analyse luidt de voorlopige conclusie dat de invoer met dumping uit de betrokken landen aanmerkelijke schade aan de bedrijfstak van de Unie heeft toegebracht in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening.
(157)
De andere bekende factoren dan de invoer met dumping zijn beoordeeld overeenkomstig artikel 3, lid 7, van de basisverordening, en er is niet gebleken dat het oorzakelijke verband tussen de invoer met dumping en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade door die andere factoren werd verbroken.
F. BELANG VAN DE UNIE
(158)
In overeenstemming met artikel 21 van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of er ondanks de conclusie inzake schade veroorzakende dumping dwingende redenen waren om te concluderen dat het niet in het belang van de Unie was in dit bijzondere geval maatregelen te nemen. De bepaling van het belang van de Unie was gebaseerd op een beoordeling van de belangen van alle betrokken belangen, waaronder die van de bedrijfstak van de Unie, importeurs, leveranciers van grondstoffen en gebruikers.
1. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(159)
Zoals hierboven reeds vermeld, heeft de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade geleden door de invoer met dumping van oorsprong uit de betrokken landen. Wanneer geen maatregelen worden ingesteld, zal dit hoogstwaarschijnlijk leiden tot voortzetting van de negatieve ontwikkeling van de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie. De situatie van de bedrijfstak van de Unie werd vooral gekenmerkt door een daling van de winstgevendheid van +3 % in 2009 tot -2,5 % tegen het einde van het OT. Een verdere achteruitgang in de prestaties zal uiteindelijk leiden tot productiedalingen en meer bedrijfssluitingen, wat schadelijk zal zijn voor de werkgelegenheid en de investeringen in de Unie.
(160)
De instelling van maatregelen zou de eerlijke concurrentie op de markt herstellen. Dat de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie afneemt, komt doordat hij moeilijk kan concurreren met de laaggeprijsde invoer met dumping van oorsprong uit de betrokken landen, iets wat mede in de hand wordt gewerkt door het uitvoerbelastingstelsel waardoor in beide landen die de prijs van de invoer van SME en PME op de markt van de Unie wordt verlaagd, terwijl de prijs van de grondstoffen daardoor wordt verhoogd. De instelling van antidumpingmaatregelen zal de bedrijfstak van de Unie derhalve in staat stellen zijn winstgevendheid te verhogen tot niveaus die voor deze kapitaalintensieve industrie noodzakelijk worden geacht.
(161)
De maatregelen moeten de bedrijfstak van de Unie in de gelegenheid stellen zich te herstellen van de schade veroorzakende dumping die tijdens het onderzoek werd vastgesteld.
2. Belang van niet-verbonden importeurs/handelaars in de EU
(162)
Niet-verbonden importeurs/handelaren in de Unie werden opgeroepen zich kenbaar te maken bij de Commissie. Geen enkele importeur heeft echter aan het onderzoek medewerking verleend.
(163)
Bij ontbreken van gegevens van niet-verbonden importeurs/handelaren is niet gebleken dat de instelling van maatregelen duidelijk tegen het belang van deze partijen zou indruisen.
3. Belang van de gebruikers en de consumenten
(164)
Bij de inleiding van de procedure werden vragenlijsten gestuurd naar alle bekende gebruikers die minerale diesel produceren en distribueren en die bij de verplichte vermenging van minerale diesel met biodiesel betrokken zijn.
(165)
Drie gebruikers van biodiesel reageerden op de gebruikersvragenlijst maar verklaarden dat biodiesel slechts een miniem deel vormt van hun algehele bedrijfsactiviteit. Zij verklaarden dat zij wettelijk verplicht waren om biodiesel te kopen en dat zij eventuele prijsstijgingen als gevolg van rechten op biodiesel, net als voorheen, automatisch aan hun afnemers zouden doorberekenen.
(166)
Met inachtneming van de beperkte hoeveelheid beschikbare gegevens lijkt het erop dat maatregelen een uiterst beperkt effect op de eindgebruikers zouden hebben, gelet op het lage percentage biodiesel dat met de door hen aan de pomp gekochte minerale diesel wordt vermengd. Er is niet gebleken dat de instelling van maatregelen duidelijk tegen het belang van gebruikers of consumenten zou indruisen.
4. Belang van de grondstoffenleveranciers
(167)
Een vereniging van grondstoffenleveranciers, FEDIOL (de federatie die de Europese plantaardige olie- en eiwitmeelproducerende industrie in Europa vertegenwoordigt), beantwoordde de vragenlijst die aan de grondstoffenleveranciers was toegestuurd. De federatie verklaarde dat de invoer uit de betrokken landen in de hele Unie heeft geleid tot een daling van de vraag naar koolzaadolie, met meer dan 1 miljoen ton tussen 2009 en 2011.
(168)
De federatie is van mening dat maatregelen een positief effect zullen hebben op de leveranciers in de EU, aangezien de bezettingsgraad zal toenemen. Een stijging van de vraag naar koolzaadolie zou dan doorwerken in de mengvoedersector - aangezien mengvoeders worden gewonnen uit residuen van de koolzaadolieproductie - en de EU-landbouwsector die koolzaad produceert.
(169)
Uit het ontvangen bewijsmateriaal blijkt dat de instelling van maatregelen in het belang van de grondstoffenleveranciers in de Unie zou zijn.
5. Conclusie inzake het belang van de Unie
(170)
De instelling van maatregelen ten aanzien van de invoer van biodiesel van oorsprong uit Argentinië en Indonesië is duidelijk in het belang van de bedrijfstak van de Unie. Het zal de bedrijfstak van de Unie de mogelijkheid bieden te groeien en zich te herstellen van de door de invoer met dumping veroorzaakte schade. Indien er daarentegen geen maatregelen worden ingesteld, zal de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie verder verslechteren en zijn meer bedrijfssluitingen niet uitgesloten. Hoewel het niet mogelijk was duidelijke conclusies ten aanzien van de gebruikers en de importeurs vast te stellen, zal de instelling van maatregelen normaal gezien in het belang van de grondstoffenleveranciers zijn.
(171)
Er zijn geen dwingende redenen aan te voeren dat instelling van voorlopige antidumpingmaatregelen ten aanzien van de invoer van biodiesel uit Argentinië en Indonesië duidelijk tegen het belang van de Unie zou indruisen.
G. VOORLOPIGE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(172)
Gelet op de conclusies inzake dumping, schade, het oorzakelijk verband en het belang van de Unie moeten voorlopige antidumpingmaatregelen worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door de invoer met dumping.
1. Schademarge
(173)
Om de hoogte van deze maatregelen te bepalen, werd rekening gehouden met de geconstateerde dumpingmarges en het bedrag van het recht dat noodzakelijk is om de schade voor de producenten in de Unie op te heffen, zonder ze te overschrijden.
(174)
Bij de berekening van het recht dat nodig is om de gevolgen van schade veroorzakende dumping teniet te doen, werd in aanmerking genomen dat de maatregelen de bedrijfstak van de Unie in staat moeten stellen zijn productiekosten te dekken en een winst vóór belasting te behalen die redelijkerwijs onder normale concurrentieomstandigheden, d.w.z. zonder invoer met dumping, kan worden behaald.
(175)
In dit verband kan een winstmarge van 15 % van de omzet worden beschouwd als passend niveau dat de bedrijfstak van de Unie gezien bevindingen van eerder onderzoek naar de invoer uit de Verenigde Staten van Amerika had kunnen behalen zonder schade veroorzakende dumping en dat redelijk wordt geacht om op lange termijn productieve investeringen voor deze nieuwe industrie te waarborgen.
(176)
Op basis hiervan werd voor de bedrijfstak van de Unie een prijs van het soortgelijke product berekend die geen schade veroorzaakt. Die prijs werd verkregen door de verkoopprijs van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie te corrigeren voor het werkelijke verlies of de werkelijke winst in het OT en te vermeerderen met bovengenoemde winstmarge.
(177)
De noodzakelijke prijsverhoging werd vervolgens berekend door vergelijking van de gewogen gemiddelde invoerprijs van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs in de betrokken landen, zoals vastgesteld voor de berekening van de prijsonderbieding, met de geen schade veroorzakende prijs van het soortgelijke product dat door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie gedurende het OT op de markt van de Unie is verkocht. Het verschil dat deze vergelijking opleverde, werd vervolgens uitgedrukt in een percentage van de totale cif-waarde bij invoer.
2. Voorlopige maatregelen
(178)
Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening moeten op biodiesel van oorsprong uit Argentinië en Indonesië voorlopige antidumpingrechten worden ingesteld die overeenkomstig de regel van het laagste recht gelijk zijn aan de dumpingmarge, of aan de schademarge indien deze lager is.
(179)
De antidumpingrechten zijn vastgesteld door de schademarges en de dumpingmarges met elkaar te vergelijken. Derhalve zijn de voorlopige antidumpingrechten, uitgedrukt in cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring, als volgt:
Land
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
Voorlopige schademarge
Voorlopig antidumpingrecht
Argentinië
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Andere medewerkende ondernemingen
7,9 %
31 %
7,9 %
Alle andere ondernemingen
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonesië
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Andere medewerkende ondernemingen
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Alle andere ondernemingen
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Aangezien het antidumpingrecht echter van toepassing zal zijn op zowel mengsels die biodiesel omvatten (in verhouding tot hun gewichtsaandeel biodiesel) als op zuivere biodiesel, is het voor de correcte uitvoering van het recht door de douaneautoriteiten van de lidstaten juister en passender om het recht als een vast bedrag in euro per ton netto uit te drukken, en dit op de ingevoerde zuivere biodiesel of op het aandeel biodiesel in het gemengde product toe te passen.
(181)
De bij deze verordening voor de afzonderlijke ondernemingen vastgestelde individuele antidumpingrechten zijn gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Zij weerspiegelen daarom de situatie die bij dat onderzoek voor die ondernemingen werd geconstateerd. Deze rechten (in tegenstelling tot het voor het hele land geldende recht dat van toepassing is op "alle andere ondernemingen") zijn dus uitsluitend van toepassing op invoer van het betrokken product, van oorsprong uit de betrokken landen, welke door die ondernemingen en derhalve de specifiek vermelde juridische entiteiten is vervaardigd. De rechten zijn niet van toepassing op ingevoerde betrokken producten die zijn vervaardigd door andere, niet specifiek in het dispositief van deze verordening genoemde ondernemingen, met inbegrip van entiteiten die met de specifiek genoemde ondernemingen zijn verbonden; op die producten is het recht dat voor "alle andere ondernemingen" geldt, van toepassing.
(182)
Verzoeken in verband met de toepassing van deze individuele antidumpingrechten voor bepaalde ondernemingen (bv. na de naamswijziging van de entiteit of na de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen) moeten onverwijld aan de Commissie (8) worden gericht, onder opgave van alle relevante gegevens, met name indien deze naamswijziging of deze oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen verband houdt met wijzigingen in de activiteiten van de onderneming op het gebied van productie en verkoop in binnen- en buitenland. Indien dit gerechtvaardigd is, zal de verordening dienovereenkomstig worden gewijzigd door bijwerking van de lijst van ondernemingen waarvoor een individueel recht geldt.
(183)
De Commissie onderwierp de invoer van het betrokken product van oorsprong uit de betrokken landen bij Verordening (EU) nr. 79/2013 van 28 januari 2013 aan registratie. Dit geschiedde met het oog op de eventuele instelling met terugwerkende kracht van antidumpingmaatregelen in overeenstemming met artikel 10, lid 4, van de basisverordening. In deze fase van de procedure kan geen besluit over de eventuele toepassing met terugwerkende kracht van antidumpingmaatregelen worden genomen.
H. SLOTBEPALING
(184)
In het belang van een goed bestuur kunnen de belanghebbenden die zich binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn kenbaar hebben gemaakt, schriftelijk opmerkingen maken en vragen te worden gehoord binnen één maand na bekendmaking van deze verordening. De met het oog op deze verordening gedane bevindingen betreffende de instelling van rechten zijn voorlopig en kunnen opnieuw worden onderzocht met het oog op eventuele definitieve maatregelen,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een voorlopig antidumpingrecht ingesteld op door synthese en/of hydrobehandeling verkregen monoalkylesters van vetzuren en/of paraffinische gasoliën van niet-fossiele oorsprong, in zuivere vorm of in mengsels, momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 1516 20 98 (Taric-codes 1516209821, 1516209829 en 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-codes 1518009121, 1518009129 en 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric-code 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric-codes 1518009921, 1518009929 en 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-codes 2710194321, 2710194329 en 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-codes 2710194621, 2710194629 en 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-codes 2710194721, 2710194729 en 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (Taric-codes 3824909701, 3824909703 en 3824909704), 3826 00 10 en ex 3826 00 90 (Taric-codes 3826009011, 3826009019 en 3826009030), van oorsprong uit Argentinië en Indonesië.
2. De voorlopige antidumpingrechten, die van toepassing zijn op het in lid 1 omschreven product dat door onderstaande ondernemingen is geproduceerd, zijn als volgt:
Land
Onderneming
Voorlopig recht
(euro per ton netto)
Aanvullende Taric-code
Argentinië
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Andere medewerkende ondernemingen:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Alle andere ondernemingen
104,92
B999
Indonesië
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Andere medewerkende ondernemingen:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Alle andere ondernemingen
83,84
B999
3. Het antidumpingrecht op mengsels is van toepassing naar rato van het aandeel, in gewichtspercenten, van de totale hoeveelheid door synthese en/of hydrobehandeling verkregen monoalkylesters van vetzuren en paraffinische gasoliën van niet-fossiele oorsprong in het mengsel (biodieselgehalte).
4. Wanneer goederen zijn beschadigd voordat zij in het vrije verkeer worden gebracht en de werkelijk betaalde of te betalen prijs derhalve verhoudingsgewijs is verminderd met het oog op de vaststelling van de douanewaarde overeenkomstig artikel 145 van Verordening (EEG) nr. 2454/93 (9), wordt het op basis van bovenstaande bedragen berekende antidumpingrecht met hetzelfde percentage verminderd als de werkelijk betaalde of te betalen prijs.
5. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Europese Unie van het in lid 1 bedoelde product dient een zekerheid te worden gesteld ten bedrage van het voorlopige recht.
6. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
1. Onverminderd artikel 20 van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad kunnen belanghebbenden binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening verzoeken in kennis te worden gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld, schriftelijk opmerkingen maken en vragen door de Commissie te worden gehoord.
2. Ingevolge artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 kunnen de betrokken partijen binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening opmerkingen maken over de toepassing ervan.
Artikel 3
1. De douane wordt opgedragen de bij artikel 1 van Verordening (EU) nr. 79/2013 van de Commissie ingestelde registratie van de invoer te beëindigen.
2. Gegevens die zijn verzameld met betrekking tot producten die ten hoogste 90 dagen vóór de datum van inwerkingtreding van deze verordening ten gebruike zijn aangegeven, dienen te worden bewaard tot eventuele definitieve maatregelen in werking treden of tot deze procedure is beëindigd.
Artikel 4
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 van deze verordening is gedurende een periode van zes maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 27 mei 2013.