PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 1283/2014 VAN DE COMMISSIE
van 2 december 2014
tot instelling van een definitief antidumpingrecht op bepaalde hulpstukken voor buisleidingen, van ijzer of van staal, van oorsprong uit de Republiek Korea en Maleisië, naar aanleiding van een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen op grond van artikel 11, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1), en met name artikel 11, lid 2,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Geldende maatregelen
(1)
De antidumpingmaatregelen die van toepassing zijn op de invoer van bepaalde hulpstukken voor buisleidingen („het betrokken product”) van oorsprong uit de Republiek Korea en Maleisië („de betrokken landen”) werden oorspronkelijk ingesteld bij Verordening (EG) nr. 1514/2002 van de Raad (2) („de oorspronkelijke maatregelen”).
(2)
De geldende antidumpingrechten voor Maleisië bedragen 75 %, behalve voor de ondernemingen Anggerik Laksana Sdn Bhd en Pantech Steel Industries Sdn Bhd, waarvoor een antidumpingrecht van respectievelijk 59,2 % en 49,9 % geldt. Voor de Republiek Korea bedraagt het recht 44 % voor alle ondernemingen.
(3)
De oorspronkelijke maatregelen werden gehandhaafd bij Verordening (EG) nr. 1001/2008 van de Raad (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EU) nr. 363/2010 van de Raad (4) („de geldende maatregelen”).
1.2. Geldende maatregelen ten aanzien van andere derde landen
(4)
Niet onder deze procedure vallen de thans voor het betrokken product geldende antidumpingmaatregelen ten aanzien van de uitvoer uit de Volksrepubliek China en Thailand (5). De maatregelen voor het betrokken product van oorsprong uit China werden uitgebreid tot de verzending van hetzelfde product uit Taiwan (6), Indonesië (7), Sri Lanka (8) en de Filipijnen (9). Op 3 september 2014 heeft de Commissie op grond van artikel 11, lid 2, van de basisverordening een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen geopend ten aanzien van de invoer van het betrokken product uit de Volksrepubliek China en uitgebreid tot Taiwan, Indonesië, Sri Lanka en de Filipijnen. Zij heeft een bericht van opening gepubliceerd in het Publicatieblad van de Europese Unie (10). De antidumpingmaatregelen ten aanzien van de uitvoer uit Thailand zijn vervallen.
(5)
In januari 2013 werden maatregelen ingesteld op de invoer van het betrokken product van oorsprong uit Rusland en Turkije (11).
1.3. Opening van een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen
(6)
Op 8 februari 2013 heeft de Europese Commissie („de Commissie”) een bericht van het naderend vervallen (12) van de geldende antidumpingmaatregelen ten aanzien van het betrokken product van oorsprong uit de Republiek Korea en Maleisië gepubliceerd.
(7)
Op 26 juni 2013 heeft de Commissie op grond van artikel 11, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 („de basisverordening”) een verzoek om een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van die maatregelen ontvangen.
(8)
Het verzoek werd ingediend door het Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union („de indiener van het verzoek”) namens producenten die goed zijn voor meer dan 40 % van de totale productie van het betrokken product in de Unie.
(9)
Het verzoek werd ingediend omdat het vervallen van de maatregelen waarschijnlijk zou leiden tot herhaling van dumping en herhaling van schade voor de bedrijfstak van de Unie.
(10)
Op 15 oktober 2013 heeft de Commissie op grond van artikel 11, lid 2, van de basisverordening een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen geopend. Zij heeft in het Publicatieblad van de Europese Unie (13) een bericht van opening gepubliceerd.
1.4. Belanghebbenden
(11)
In het bericht van opening heeft de Commissie belanghebbenden verzocht contact met haar op te nemen om aan het nieuwe onderzoek deel te nemen. De Commissie heeft de indiener van het verzoek, andere haar bekende producenten in de Unie, gebruikers en importeurs, producenten-exporteurs in de Republiek Korea en Maleisië, en de Koreaanse en Maleisische autoriteiten specifiek op de hoogte gesteld van de opening van het nieuwe onderzoek en hen verzocht eraan mee te werken.
(12)
Alle belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld opmerkingen te maken over de opening van het nieuwe onderzoek en te verzoeken om te worden gehoord door de Commissie en/of de raadadviseur-auditeur in handelsprocedures.
1.4.1. Steekproeven
(13)
In het bericht van opening heeft de Commissie verklaard dat zij overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening mogelijk een steekproef van de producenten in de Unie, importeurs en Koreaanse producenten-exporteurs zou samenstellen.
a) Steekproef van producenten in de Unie
(14)
In het bericht van opening heeft de Commissie meegedeeld dat zij een voorlopige steekproef van producenten in de Unie had samengesteld en heeft zij belanghebbenden verzocht opmerkingen te maken. De steekproef werd samengesteld op basis van het productie- en het verkoopvolume van het soortgelijke product tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek („TNO”) in de Unie met inachtneming van de geografische spreiding en bestond uit vier producenten of groepen producenten in de Unie (vijf afzonderlijke ondernemingen), gevestigd in Duitsland, Frankrijk, Italië, Roemenië en Oostenrijk. Er werden geen opmerkingen ontvangen en de voorlopig geselecteerde ondernemingen werden in de definitieve steekproef opgenomen.
(15)
Na de inleiding van de procedure moest de Commissie echter twee producenten in de Unie wegens gebrek aan medewerking van de steekproef uitsluiten. De twee overige ondernemingen/groepen ondernemingen (drie afzonderlijke ondernemingen) zijn goed voor 49 % van de productie in de Unie en 45 % van de verkoop in de Unie en hebben productiefaciliteiten in drie verschillende landen. Daarom werd de gewijzigde steekproef nog als representatief voor de bedrijfstak van de Unie beschouwd.
b) Steekproef van importeurs
(16)
Om te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, heeft de Commissie de niet-verbonden importeurs verzocht de in het bericht van opening gevraagde gegevens te verstrekken. Geen enkele importeur heeft echter aan het onderzoek medewerking verleend.
c) Steekproef van producenten-exporteurs in de Republiek Korea
(17)
Om te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, heeft de Commissie alle producenten-exporteurs in de Republiek Korea verzocht de in het bericht van opening gevraagde informatie te verstrekken. Bovendien heeft de Commissie de missie van de Republiek Korea bij de Europese Unie verzocht eventuele andere producenten-exporteurs die in deelname aan het onderzoek geïnteresseerd konden zijn te identificeren en/of contact met hen op te nemen.
(18)
Twee Koreaanse producenten-exporteurs hebben de gevraagde informatie verstrekt, maar slechts een van hen was bereid mee te werken en in de steekproef te worden opgenomen. Daarom werd besloten dat een steekproef van Koreaanse producenten-exporteurs niet nodig was.
d) Producenten-exporteurs in Maleisië
(19)
Gezien het geringe aantal bekende Maleisische producenten-exporteurs voorzag de Commissie in het bericht van opening niet in een steekproef.
(20)
De Commissie verzocht alle producenten-exporteurs zich binnen 15 dagen na de publicatie van het bericht van opening kenbaar te maken. Bovendien heeft de Commissie de missie van Maleisië bij de Europese Unie verzocht eventuele andere producenten-exporteurs die in deelname aan het onderzoek geïnteresseerd konden zijn te identificeren en/of contact met hen op te nemen.
1.4.2. Antwoorden op vragenlijst
(21)
De Commissie heeft alle in de steekproef opgenomen ondernemingen in de Unie, de medewerkende Koreaanse onderneming en alle bekende Maleisische producenten-exporteurs een vragenlijst toegezonden.
(22)
Eén producent in de Unie heeft de vragenlijst niet beantwoord; een andere producent in de Unie heeft slechts een onvolledig antwoord ingediend en heeft niet gereageerd op een schriftelijke aanmaning tot het verstrekken van de ontbrekende gegevens. Deze twee producenten in de Unie werden daarom van de steekproef uitgesloten (zie overweging 15). Eén Koreaanse producent-exporteur heeft de vragenlijst beantwoord. Geen van de Maleisische producenten-exporteurs heeft een antwoord op de vragenlijst ingediend.
1.4.3. Controlebezoeken
(23)
De Commissie heeft alle informatie verzameld en gecontroleerd die zij nodig achtte om vast te stellen of herhaling van de dumping en de daaruit voortvloeiende schade waarschijnlijk zou zijn en om na te gaan of de instelling van maatregelen niet tegen het belang van de Unie zou zijn. Bij de volgende ondernemingen werd op grond van artikel 16 van de basisverordening een controlebezoek ter plaatse uitgevoerd:
producenten in de Unie:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Oostenrijk, en de verbonden onderneming Siekman Fittings, Lohne, Duitsland;
-
Vallourec Fittings SA, Frankrijk.
producenten-exporteurs in de Republiek Korea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Tijdvak van het nieuwe onderzoek en beoordelingsperiode
(24)
Het onderzoek naar de waarschijnlijkheid van herhaling van dumping had betrekking op de periode van 1 oktober 2012 tot en met 30 september 2013 („tijdvak van het nieuwe onderzoek” of „TNO”).
(25)
Het onderzoek van de ontwikkelingen die relevant zijn voor de beoordeling van de waarschijnlijkheid van voortzetting of herhaling van schade had betrekking op de periode van 1 januari 2010 tot het einde van het TNO („de beoordelingsperiode”).
1.6. Mededeling van feiten en overwegingen
(26)
Op 12 september 2014 heeft de Commissie alle belanghebbenden de belangrijkste feiten en overwegingen meegedeeld op basis waarvan zij voornemens was de geldende antidumpingmaatregelen te handhaven, en heeft zij alle belanghebbenden verzocht opmerkingen te maken. De opmerkingen van de belanghebbenden werden door de Commissie onderzocht en in voorkomend geval in aanmerking genomen.
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(27)
Het onderzoek heeft betrekking op hulpstukken voor buisleidingen (andere dan gegoten hulpstukken, flenzen en hulpstukken met schroefdraad), van ijzer of van staal (met uitzondering van roestvrij staal), met een grootste uitwendige diameter van niet meer dan 609,6 mm, geschikt voor stomplassen of voor andere doeleinden, van oorsprong uit de Republiek Korea en Maleisië en momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 en ex 7307 99 80 („het betrokken product”).
2.2. Soortgelijk product
(28)
In het nieuwe onderzoek werd net als in het oorspronkelijke onderzoek vastgesteld dat het betrokken product dat in de betrokken landen wordt vervaardigd, op de binnenlandse markt wordt verkocht en/of naar de Unie en/of andere markten wordt uitgevoerd, dezelfde fysische, technische en chemische basiseigenschappen heeft en voor dezelfde doeleinden wordt gebruikt als het product dat in de Unie door de bedrijfstak van de Unie wordt verkocht.
(29)
De Commissie heeft bijgevolg besloten dat dit product een soortgelijk product is in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
3. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN HERHALING VAN DUMPING
(30)
Overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening onderzocht de Commissie of het vervallen van de bestaande maatregelen waarschijnlijk zou leiden tot herhaling van de invoer met dumping uit de betrokken landen.
3.1. Republiek Korea
3.1.1. Opmerkingen vooraf
(31)
Een van de grootste Koreaanse producenten van het betrokken product, TK Corporation, heeft aan het onderzoek meegewerkt. Deze medewerkende onderneming vertegenwoordigde 25-40 % van de Koreaanse uitvoer van het betrokken product (het exacte cijfer wordt met het oog op de vertrouwelijkheid niet verstrekt). TK Corporation heeft bij de Commissie een antwoord op de vragenlijst ingediend met onder meer gegevens over de verkoop in binnen- en buitenland en de productiekosten. De Commissie was van mening dat het onderzoek naar dumping uit de Republiek Korea in het TNO en delen van het onderzoek naar herhaling konden worden gebaseerd op gegevens van deze onderneming, gezien haar aandeel in de uitvoer van het betrokken product uit de Republiek Korea. Het antwoord van TK Corporation werd gecontroleerd.
3.1.2. Invoer met dumping in het TNO
(32)
In het TNO werden slechts verwaarloosbare hoeveelheden van het betrokken product (minder dan 50 ton) in de Unie ingevoerd uit de Republiek Korea. De verkoop hiervan vond gedeeltelijk plaats via de enige medewerkende producent-exporteur, TK Corporation. De desbetreffende hoeveelheden waren duidelijk niet representatief, aangezien zij minder dan 0,1 % van de productie van TK Corporation vertegenwoordigden. Bovendien was niet duidelijk of op de invoer door TK Corporation een antidumpingrecht was betaald, wat twijfels doet ontstaan over de vraag of deze het douanegebied van de Unie wel was binnengekomen. Bovendien was deze verkoop bestemd voor drie specifieke projecten met eigen specificaties voor hulpstukken (het ging dus om een niet-representatieve verkoop) en de verkoop maakte deel uit van een „pakket” met andere hulpstukken (vooral van roestvrij staal). Om deze redenen was het niet mogelijk het onderzoek naar dumping te baseren op de invoer van het betrokken product van TK Corporation in de Unie in het TNO.
(33)
Na de mededeling van feiten en overwegingen betoogde TK Corporation dat de Commissie haar onderzoek naar dumping om de volgende redenen had moeten baseren op de uitvoer van de onderneming naar de Unie: i) haar uitvoer naar de Unie in het TNO was aanzienlijk en daarom representatief, aangezien hij bestond uit „niet minder dan 26 facturen met 282 afzonderlijke transacties, ondanks de geldende rechten”; ii) bij gebrek aan duidelijkheid omtrent de betaling van het antidumpingrecht moest voor een deel van de uitvoer (bestemd voor een offshoreproject) geen antidumpingrecht worden betaald, terwijl importeurs voor een ander deel van de uitvoer in het TNO niet altijd antidumpingrechten hebben betaald als gevolg van de onjuiste indeling van die producten, waardoor de importeurs niet beseften dat antidumpingrechten moesten worden betaald. Intussen werden de importeurs op deze vergissing gewezen en hebben zij de antidumpingrechten met terugwerkende kracht betaald; en iii) de voorwaarden voor uitvoer naar de Unie waren normaal aangezien geen kortere leveringstijden werden toegepast en de aangerekende prijzen niet onderhevig waren aan kruiscompensatie.
(34)
Deze opmerkingen werden naar behoren onderzocht. Het lage niveau van de uitvoer naar de Unie, zowel in absolute cijfers als ten opzichte van de totale productie, van het soortgelijke product door de onderneming (minder dan 0,1 %) werd door TK Corporation niet betwist. De Commissie blijft erbij dat een zo geringe hoeveelheid zowel in relatieve als in absolute zin niet representatief kan zijn.
(35)
Bovendien kon de Commissie op basis van de verstrekte documenten niet nagaan welk deel van de vermeende uitvoer van TK Corporation naar de Unie uiteindelijk naar behoren was ingedeeld en ingevoerd; ook kon het argument dat de prijzen niet onderhevig waren aan kruiscompensatie, niet worden gecontroleerd en dus niet worden aanvaard, aangezien de bewijsstukken pas na het controlebezoek werden verstrekt. Voor beide punten geldt hoe dan ook dat gezien de conclusie van het onderzoek in overweging 34 een definitieve vaststelling door de Commissie niet noodzakelijk is, omdat zelfs het totale vermelde volume van uitvoer naar de Unie van TK Corporation niet als voldoende representatief kan worden beschouwd.
(36)
De Commissie bevestigt derhalve dat de uitvoer van TK Corporation naar de Unie in het TNO niet kan worden gebruikt voor een zinvol onderzoek naar dumping in het kader van dit nieuwe onderzoek bij het vervallen van de maatregelen.
3.1.3. Bewijsmateriaal waaruit blijkt dat herhaling van dumping waarschijnlijk is
(37)
De Commissie heeft onderzocht of het waarschijnlijk is dat er opnieuw dumping zou plaatsvinden indien de maatregelen komen te vervallen. Daarbij werden de volgende elementen onderzocht: de prijs van uitvoer naar andere bestemmingen, de productie- en reservecapaciteit in de Republiek Korea en de aantrekkelijkheid van de markt van de Unie.
3.1.3.1. Uitvoer uit de Republiek Korea naar andere bestemmingen
(38)
Gezien het geringe volume van de invoer van het betrokken product uit de Republiek Korea in de Unie en het gebrek aan betrouwbaarheid van de prijzen voor deze uitvoer (zie de overwegingen 32 tot en met 36) heeft de Commissie besloten dat gegevens betreffende de uitvoer van het betrokken product uit de Republiek Korea naar andere landen moeten worden gebruikt om in te schatten welk niveau de prijzen bij uitvoer naar de Unie naar verwachting zouden bedragen indien de maatregelen komen te vervallen.
(39)
Het werd passend geacht eerst de Koreaanse uitvoer naar de Verenigde Staten („VS”) te onderzoeken, aangezien deze markt in tegenstelling tot alle andere bestemmingen van de Koreaanse uitvoer nagenoeg even groot is als de markt van de Unie en zij beschikt over veel binnenlandse producenten maar ook over een groot invoeraandeel en lage invoertarieven, waardoor deze markt erg concurrerend is. Voorts vormen de VS de belangrijkste bestemming van de Koreaanse uitvoer in het algemeen en ook van TK Corporation.
(40)
Bovendien werd in de loop van het onderzoek ook alle andere uitvoer van het betrokken product uit de Republiek Korea bestudeerd.
(41)
Voor de uitvoer naar zowel de VS als alle andere uitvoerbestemmingen (met uitzondering van de Unie om de in de overwegingen 32 tot en met 36 vermelde redenen) werden dumpingmarges berekend.
a) Normale waarde
(42)
Overeenkomstig artikel 2, lid 1, van de basisverordening werd de normale waarde voor TK Corporation zo veel mogelijk gebaseerd op de in het kader van normale handelstransacties door onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt betaalde of te betalen prijzen.
(43)
Was deze methode voor een productsoort niet mogelijk, dan werd de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening berekend.
(44)
Deze berekening werd gebaseerd op de werkelijke productiekosten van TK Corporation als vermeld in het antwoord op de vragenlijst, met name op de werkelijke productiekosten vermeerderd met de werkelijke VAA-kosten en de winst, overeenkomstig artikel 2, lid 6, van de basisverordening.
b) Uitvoerprijs
(45)
Zoals in de overwegingen 32 tot en met 36 is uiteengezet, kon de uitvoer van TK Corporation naar de Unie niet worden gebruikt om de dumpingmarge te berekenen; daarom werd de uitvoerprijs gebaseerd op de uitvoer naar derde landen.
(46)
Overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening werd uitgegaan van de uitvoerprijs van TK Corporation naar andere landen, die tot het niveau af fabriek werd gecorrigeerd door in voorkomend geval rekening te houden met de kosten van onder meer vervoer, rechten en belastingen.
c) Vergelijking en correcties
(47)
Overeenkomstig artikel 2, lid 11, van de basisverordening werd de gewogen gemiddelde normale waarde vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van het betrokken product, beide „af fabriek”.
(48)
Met het oog op een billijke vergelijking van de normale waarde met de uitvoerprijs werd overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening rekening gehouden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Daarbij werden correcties toegepast voor verschillen in kosten voor vervoer over land en over zee, verschillen in kosten voor verzekering, lading, overlading en lossing, en verschillen in aanverwante kosten.
(49)
Om onderscheid te maken tussen de verschillende soorten van het betrokken product was in de oorspronkelijke productcontrolenummermethode (PCN-methode) een systeem met elfcijfercodes voorzien om productsoorten te identificeren. De dumpingmargeberekeningen werden uitgevoerd aan de hand van productcontrolenummers met iets minder complexe productcontrolenummers met zeven cijfers. De gegevens inzake specificatienorm en kwaliteit werden vervangen door een vereenvoudigd criterium, waarbij onderscheid wordt gemaakt tussen producten van koolstofstaal en producten van gelegeerd staal. Het was immers duidelijk geworden dat de specificaties in de gehanteerde normen (zoals ANSI of EN) weinig van elkaar verschilden en dat de systemen voor kwaliteit afhingen van de gehanteerde norm. Dankzij het vereenvoudigde systeem was er bij de berekening van de dumping- (en schade)marge een grotere overeenstemming tussen duizenden productcontrolenummers, zonder dat het resultaat van de berekening zelf werd vertekend.
(50)
TK Corporation verzocht de Commissie het oorspronkelijke PCN-systeem tot 16 cijfers uit te breiden, maar dit verzoek werd afgewezen omdat het gehanteerde systeem reeds een efficiënte classificatie van het betrokken product mogelijk maakte. Voorts zij erop gewezen dat het duidelijk was dat de berekende dumping- (en schade)marges niet ingrijpend zouden veranderen naargelang zij werden gebaseerd op productcontrolenummers met 7, 11 of 16 cijfers, omdat de gemiddelde verkoopprijzen van TK Corporation op de verschillende markten aanzienlijk varieerden.
(51)
Een tweede bedenking in verband met de berekening had betrekking op de methode om het volume te bepalen dat voor de berekening van de dumpingmarge moet worden gebruikt. TK Corporation voerde aan dat, aangezien op de verkoopfacturen, in de prijsindicaties voor (potentiële) afnemers en in de boekhouding „stuks” worden gebruikt om de hoeveelheid te registreren, de meeteenheid voor de berekening ook stuks zou moeten zijn. In de vragenlijst werd geïnformeerd naar het gewicht, maar TK Corporation heeft voor een deel van haar uitvoer geantwoord in stuks. TK Corporation heeft die gegevens over de uitvoer van stuks naar gewicht omgezet toen zij was aangemaand tot het verstrekken van de ontbrekende gegevens. De Commissie heeft besloten dat gewicht de beste meeteenheid was omdat:
-
de keuze voor stuks als meeteenheid kon leiden tot een vertekening van de gemiddelde prijs per eenheid, aangezien het gewicht per stuk niet kan worden afgeleid uit het aantal stuks, terwijl het gewicht per stuk toch een belangrijke bepalende factor is voor de kosten (en dus voor de prijs) van het betrokken product;
-
het gewicht vereist is voor de schadeberekeningen, omdat de producenten in de Unie deze methode gebruiken en het onlogisch zou zijn om gebruik te maken van verschillende methoden om de dumping en de schade (prijsonderbieding) te berekenen, en
-
in de gegevens van de douanekantoren van de Unie en in de Koreaanse uitvoerstatistieken uitsluitend het gewicht van het betrokken product wordt geregistreerd.
(52)
Voorts zij erop gewezen dat de berekende dumpingmarges over het algemeen niet ingrijpend bleken te veranderen indien zij werden gebaseerd op stuks, aangezien voor de gemiddelde verkoopprijzen van TK Corporation aanzienlijke verschillen werden vastgesteld op de verschillende markten.
(53)
Na de mededeling van feiten en overwegingen diende TK Corporation opnieuw de opmerking in dat de Commissie haar berekening van de dumpingmarge had moeten baseren op stuks in plaats van gewicht. Een van de vermelde redenen was dat de gegevens over de uitvoer en kosten van TK Corporation in stuks waren uitgedrukt en dat de omzetting naar gewicht zou hebben geleid tot een vertekende berekening van de dumpingmarge.
(54)
Wat de vergelijkbaarheid met de bedrijfstak van de Unie betreft, merkte TK Corporation op dat de Commissie geen schademarge heeft berekend en dat voor de dumpingmarge geen vergelijking moet worden gemaakt met gegevens over de kosten en verkoop van de bedrijfstak van de Unie. Bovendien voerde TK Corporation aan dat ook de bedrijfstak van de Unie bij transacties stuks als meeteenheid gebruikte en niet kilogram of ton.
(55)
Ten slotte achtte TK Corporation het niet relevant dat in de gegevens van de douanekantoren van de Unie en de Koreaanse uitvoerstatistieken het gewicht wordt geregistreerd.
(56)
Deze opmerkingen werden naar behoren onderzocht. In de eerste plaats moet worden opgemerkt dat TK Corporation geen „alternatieve” dumpingberekening op basis van stuks heeft ingediend. Hoewel de onderneming heeft aangevoerd dat een „berekening per stuk” een accurater beeld zou opleveren, heeft zij dit niet feitelijk aangetoond. De Commissie herhaalt dat de berekende dumpingmarges aanzienlijk zijn en dat, zoals in overweging 52 is uiteengezet, geen aanzienlijke verschillen werden vastgesteld tussen dumpingmarges berekend op basis van gewicht of van stuks. Het kan met andere woorden niet worden betwist dat ruime dumpingmarges zouden worden vastgesteld ongeacht de gebruikte methode. Voorts is het van belang eraan te herinneren dat de omzetting van stuks naar gewicht in de gegevens over de uitvoer en kosten van TK Corporation door TK Corporation zelf aan de hand van een eigen methode van de onderneming werd uitgevoerd. Bovendien wordt in de catalogus op haar eigen website voor elk soort hulpstuk het gewicht bij benadering vermeld.
(57)
De transacties van de bedrijfstak van de Unie worden zowel in gewicht als in stuks uitgedrukt, zoals blijkt uit de facturen die de Commissie heeft gecontroleerd. De facturering terzijde gelaten, wordt het gewicht gebruikt om de capaciteit, het productievolume en de productiekosten te bepalen, niet alleen in de Unie, maar in de hele wereld, met inbegrip van de Republiek Korea. De grondstoffen, de belangrijkste factor voor de productiekosten van het betrokken product, worden aangekocht in ton. Andere factoren, zoals kosten voor energieverbruik, arbeid en vervoer, worden ook op basis van het gewicht berekend. De bedrijfstak van de Unie verleent aan het eind van het jaar ook rabatten op basis van het door de klant aangekochte volume (in ton) en niet op basis van het aantal stuks. Voorts moesten in het kader van dit nieuwe onderzoek bij het vervallen van de maatregelen prijsonderbiedingsmarges worden berekend (en zij zijn berekend - zie de overwegingen 98 tot en met 105), zodat het in overweging 54 samengevatte argument dat de Koreaanse gegevens niet met de gegevens van de bedrijfstak van de Unie zouden moeten worden vergeleken onjuist is.
(58)
De statistieken uit de hele wereld die in dit onderzoek zijn verzameld en gebruikt, met inbegrip van de Koreaanse uitvoerstatistieken en de douanestatistieken van de Unie, worden uitsluitend uitgedrukt in gewicht. Deze werden onder meer gebruikt om de Koreaanse uitvoer van het betrokken product naar de Unie en naar derde landen te onderzoeken. Om het aandeel van TK Corporation hierin vast te stellen en om het in het antwoord op de vragenlijst vermelde volume van verkoop aan de Unie te controleren was het noodzakelijk de gegevens van TK Corporation om te zetten naar gewicht, aangezien het niet mogelijk zou zijn geweest om de Koreaanse uitvoerstatistieken en de douanestatistieken van de Unie naar stuks om te zetten.
(59)
Ten slotte moet worden opgemerkt dat gewicht ook als meeteenheid werd gebruikt in eerdere onderzoeken (zoals het onderzoek dat tot de oorspronkelijke maatregelen heeft geleid en het eerste nieuwe onderzoek bij het vervallen van de maatregelen, dat tot de geldende maatregelen heeft geleid), evenals in de meer recente onderzoeken met betrekking tot hetzelfde product uit Rusland en Turkije.
(60)
Gezien het bovenstaande bevestigt de Commissie de afwijzing van het argument dat deze berekeningen in stuks moeten worden gemaakt.
d) Dumping in het TNO
(61)
De aldus berekende dumpingmarges voor TK Corporation bedroegen 46 % en 27 %, afhankelijk van de uitvoerbestemming.
3.1.3.2. Koreaanse productiecapaciteit
(62)
Wat de totale Koreaanse productie- en reservecapaciteit betreft, heeft de Commissie in het onderzoek geen informatie gekregen van andere Koreaanse producenten dan TK Corporation. Bijgevolg moest de Commissie zich beroepen op artikel 18 van de basisverordening om in dit verband conclusies te trekken, en de informatie die zij tot haar beschikking had, bestaat uit de gecontroleerde informatie van TK Corporation, die uitsluitend op deze onderneming betrekking had, en uit de informatie over het gehele land die in het verzoek om een nieuw onderzoek is opgenomen.
(63)
De door TKCorporation vermelde reservecapaciteit is naar behoren gecontroleerd. Door de reservecapaciteit in het TNO die TK Corporation had vermeld te extrapoleren op basis van haar aandeel in het totale uitvoervolume van de Republiek Korea heeft de Commissie berekend dat de totale reservecapaciteit in het land ten minste 15 000 ton bedraagt, wat overeenstemt met ongeveer een kwart van het totale verbruik in de Unie. In verband met deze berekening moet evenwel worden opgemerkt dat de verhouding van het productievolume tot de productiecapaciteit erg ondernemingsspecifiek is en voorts dat TK Corporation weliswaar één van de grootste producenten van het soortgelijke product in de Republiek Korea is, maar toch slechts één producent naast vele andere en zeker geen dominante producent is. Daarom heeft de Commissie de genoemde bevinding vergeleken met de informatie in het verzoek.
(64)
De informatie over reservecapaciteit in het verzoek was gebaseerd op ramingen van de capaciteit en de productie van alle door de indiener van het verzoek geïdentificeerde Koreaanse producenten. Wat de productiecapaciteit betreft, werden voor de drie grootste producenten algemeen beschikbare gegevens gebruikt. Voor de andere (veel kleinere) Koreaanse producenten waren dergelijke gegevens niet voorhanden en bijgevolg heeft de indiener van het verzoek voor de raming van hun productiecapaciteit andere redelijke methoden gebruikt. Voorts ging de indiener van het verzoek uit van een bepaald niveau van binnenlands verbruik in de Republiek Korea en hield hij voor de raming van de reservecapaciteit rekening met de Koreaanse in- en uitvoer. Bij de berekening van zowel de productie- als de reservecapaciteit werd er naar behoren rekening mee gehouden dat de productie van andere, niet onder de productomschrijving vallende productsoorten niet mocht worden meegerekend. Het was duidelijk dat die informatie in haar geheel vollediger en overtuigender was dan de in overweging 63 vermelde informatie. Er werden geen opmerkingen ontvangen die deze cijfers tegenspreken. Op basis daarvan en aan de hand van de beschikbare gegevens wordt de reservecapaciteit in de Republiek Korea geraamd op 119 300 ton, wat neerkomt op tweemaal de omvang van de markt van de Unie in het TNO.
3.1.3.3. Aantrekkelijkheid van de markt van de Unie
(65)
Er wordt aan herinnerd dat het betrokken product hoofdzakelijk wordt gebruikt in de olie- en gasindustrie, de bouwnijverheid, in energiebedrijven, in de scheepsbouw en in industriële installaties. Geen van de beschikbare gegevens wijst op een aanzienlijke groei of terugval van deze sectoren in de Republiek Korea en vandaar wordt de Koreaanse binnenlandse markt voor het betrokken product geacht de komende jaren vrij stabiel te blijven en geen wezenlijke expansiemogelijkheden te bieden. Naast de Republiek Korea vormen de Unie, de VS en de landen in het Midden-Oosten en in Zuidoost-Azië de belangrijkste uitvoermarkten voor deze bedrijfstakken. Tijdens het onderzoek werd geen informatie verzameld die erop wijst dat de vraag op een van deze markten in de komende jaren aanzienlijk zou stijgen of dalen.
(66)
De Koreaanse uitvoer naar de VS en de landen in het Midden-Oosten en in Zuidoost-Azië is reeds hoog en bijgevolg vertegenwoordigen deze markten geen aanzienlijk groeipotentieel voor de Koreaanse bedrijfstak. Er wordt ook aan herinnerd dat voor de Koreaanse uitvoer naar de VS een aanzienlijke dumpingmarge van 46 % werd vastgesteld. De markt van de Unie is één van de grootste markten ter wereld en is bijgevolg een aantrekkelijke groeimarkt indien de maatregelen worden ingetrokken, aangezien deze markt tot dusver als gevolg van de geldende maatregelen door de Koreaanse producenten-exporteurs nog niet volledig wordt benut.
(67)
Qua omvang en marktomstandigheden zijn de markt van de VS en die van de Unie vergelijkbaar. Op beide markten is een groot aantal binnenlandse producenten aanwezig en neemt de invoer een aanzienlijk marktaandeel in beslag. Uit het onderzoek is gebleken dat de gemiddelde verkoopprijs op de markt van de Unie (rekening houdend met de totale verkoop van producenten in de Unie evenals met alle invoer in de Unie) 2 600 EUR/ton bedraagt. De gemiddelde prijs op de markt van de Unie is dus vergelijkbaar met de gemiddelde prijs die de Koreaanse producenten-exporteurs op de markt van de VS kunnen krijgen (2 700 EUR/ton), met dit verschil dat zij in de VS niet aan antidumpingmaatregelen zijn onderworpen. Bijgevolg is de huidige marginale Koreaanse uitvoer naar de Unie zeer waarschijnlijk het resultaat van de bestaande maatregelen ten aanzien van het betrokken product. Er wordt aan herinnerd dat de VS in het TNO de grootste uitvoermarkt voor de Koreaanse exporteurs was. Hieruit blijkt dat de Unie voor Koreaanse exporteurs een aantrekkelijke markt zou zijn en dat kan worden verwacht dat de markt van de Unie soortgelijke grote hoeveelheden zou aantrekken als de markt van de VS, indien de rechten werden ingetrokken. In het TNO vertegenwoordigde de Koreaanse invoer van het betrokken product 20-25 % van alle invoer van het betrokken product in de VS en 10-15 % van het totale marktaandeel in de VS voor het betrokken product (de exacte cijfers worden met het oog op de vertrouwelijkheid niet verstrekt). Met andere woorden zouden de Koreaanse producenten de in overweging 64 beschreven beschikbare reservecapaciteit waarschijnlijk gebruiken om actiever te worden op de markt van de Unie, als de maatregelen zouden worden ingetrokken.
(68)
Zoals uiteengezet in overweging 39 bestaat er naast de VS geen tweede uitvoerbestemming van de Republiek Korea op basis waarvan betrouwbaar zou kunnen worden onderzocht hoe de markt van de Unie zich zou ontwikkelen ingeval de maatregelen zouden vervallen. Daarom wordt er niet van uitgegaan dat het combineren van alle uitvoer naar andere bestemmingen dan de Unie of de US in dit onderzoek betrouwbare gemiddelde prijzen zou opleveren, aangezien op al deze (veel kleinere) afzonderlijke markten verschillende omstandigheden van toepassing zijn. Gezien de vermelde beperkingen van dit onderzoek en omdat deze „andere markten” in de nabije toekomst niet over een aanzienlijk groeipotentieel beschikken, kan evenwel niet worden verwacht dat deze markten aanzienlijke extra invoer uit de Republiek Korea zouden absorberen.
3.1.3.4. Conclusie betreffende de waarschijnlijkheid van herhaling van dumping
(69)
Gezien het voorgaande is het waarschijnlijk dat dumping zich opnieuw zou voordoen indien de maatregelen zouden vervallen. Uit het onderzoek bleek dat het betrokken product uit de Republiek Korea tegen dumpingprijzen naar de VS en naar andere derde landen werd uitgevoerd met dumpingmarges van respectievelijk 46 % en 27 %.
(70)
Bovendien is de Koreaanse reservecapaciteit aanzienlijk in vergelijking met het verbruik in de Unie tijdens het TNO. Indien deze capaciteit wordt gebruikt om naar de Unie uit te voeren en op prijs te concurreren met de producenten in de Unie of met de belangrijkste invoer uit derde landen, is het zeer waarschijnlijk dat die uitvoer tegen dumpingprijzen zou plaatsvinden.
3.2. Maleisië
3.2.1. Opmerkingen vooraf
(71)
Omdat geen van de producenten-exporteurs uit Maleisië zijn medewerking heeft verleend, moest de Commissie bij de algemene analyse uitgaan van de informatie uit andere bronnen waarover zij beschikte. In dit verband heeft de Commissie in overeenstemming met de bepalingen van artikel 18 van de basisverordening verschillende statistische bronnen onderzocht. De invoerstatistieken die zijn verzameld op grond van artikel 14, lid 6, van de basisverordening („de gegevensbank van artikel 14, lid 6”) leverden de best beschikbare gegevens op om de omvang en de prijzen van invoer naar de markt van de Unie vast te stellen. Andere bronnen zoals Eurostat werden niet geraadpleegd omdat het betrokken product aan de hand van achtcijfercodes niet van andere producten kan worden onderscheiden.
3.2.2. Invoer met dumping in het TNO
(72)
Uit de gegevensbank van artikel 14, lid 6, is gebleken dat er geen invoer in de Unie uit Maleisië heeft plaatsgevonden. Daarom werd geconcludeerd dat in het TNO geen voortzetting van de uitvoer met dumping uit Maleisië heeft plaatsgevonden.
3.2.3. Bewijsmateriaal waaruit blijkt dat herhaling van dumping waarschijnlijk is
(73)
De Commissie heeft onderzocht of het waarschijnlijk is dat er opnieuw dumping zou plaatsvinden indien de maatregelen komen te vervallen. Daarbij werden de volgende elementen onderzocht: de prijs van uitvoer naar andere bestemmingen, de productie- en reservecapaciteit in Maleisië en de aantrekkelijkheid van de markt van de Unie.
3.2.3.1. Uitvoer uit Maleisië naar andere bestemmingen
(74)
Bij afwezigheid van invoer van het betrokken product uit Maleisië in de Unie heeft de Commissie gebruikgemaakt van gegevens met betrekking tot een ander land. De VS werden geschikt geacht aangezien de markt nagenoeg even groot is als de markt van de Unie, met veel binnenlandse producenten maar ook met een groot invoeraandeel, waardoor deze markt erg concurrerend is. Bovendien is de VS veruit de belangrijkste bestemming voor uitvoer uit Maleisië; in het TNO waren de VS goed voor 87 % van de Maleisische uitvoer. Dezelfde aanpak werd ook gebruikt in het vorige onderzoek met betrekking tot Maleisië en bij het onderzoek naar de waarschijnlijkheid van herhaling van schade.
a) Normale waarde
(75)
Bij gebrek aan medewerkende Maleisische producenten-exporteurs werd de normale waarde overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening gebaseerd op de gegevens die in het verzoek om een nieuw onderzoek werden verstrekt, namelijk op de geraamde productiekosten vermeerderd met 6 % VAA-kosten en winst, uitgedrukt als percentage van de prijs af fabriek. Bovenbedoeld percentage is voorzichtig ingeschat. Dit wordt bevestigd doordat het werkelijke cijfer voor de enige medewerkende onderneming in deze procedure (TK Corporation uit de Republiek Korea) ruim boven de 6 % lag.
b) Uitvoerprijs
(76)
Overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening werd de uitvoerprijs bij gebrek aan medewerkende producenten-exporteurs uit Maleisië berekend aan de hand van de Maleisische prijzen van het betrokken product bij uitvoer naar de VS, op basis van invoerstatistieken van de VS.
c) Vergelijking
(77)
Overeenkomstig artikel 2, lid 11, van de basisverordening werd de gewogen gemiddelde normale waarde vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van het betrokken product, beide „af fabriek”.
(78)
Met het oog op een billijke vergelijking van de normale waarde met de uitvoerprijs werd overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening rekening gehouden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. In dit verband is het percentage voor VAA-kosten en winst van overweging 75 gebaseerd op het stadium af fabriek, zonder de kosten voor vervoer over land en over zee en zonder de kosten voor verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten.
d) Dumpingmarge in het TNO
(79)
Volgens de hierboven beschreven methode, die ook werd gebruikt in het eerste nieuwe onderzoek bij de uitbreiding van de maatregelen („de geldende maatregelen”), werd de dumpingmarge vastgesteld op 57,7 %.
3.2.3.2. Maleisische productiecapaciteit
(80)
Bij gebrek aan medewerking uit Maleisië werd geen informatie verstrekt over de productie- en reservecapaciteit. De informatie in het verzoek wijst voor Maleisië op een totale geïnstalleerde capaciteit van ongeveer 55 000 ton en een reservecapaciteit van ongeveer 27 000 ton. In het onderzoek waarop dat volume is gebaseerd, werd de productie(capaciteit) van andere producten buiten beschouwing gelaten en daarom wordt zij redelijk geacht. De Maleisische reservecapaciteit van 27 000 ton vertegenwoordigt ongeveer 40 % van het totale verbruik in de Unie tijdens het TNO.
3.2.3.3. Aantrekkelijkheid van de markt van de Unie
(81)
Wat de ontwikkeling van de belangrijkste gebruikersmarkten wereldwijd betreft, is de markt van de Unie, zoals uiteengezet in overweging 65, een van de grootste markten voor het betrokken product en heeft het onderzoek geen informatie opgeleverd die erop wijst dat de vraag op die markten de komende jaren aanzienlijk zou stijgen of dalen.
(82)
Uit het onderzoek is gebleken dat de verkoopprijzen van de producenten in de Unie op de markt van de Unie hoger zijn dan de prijzen van de Maleisische uitvoer naar andere markten, in het bijzonder de markt van de VS. De gemiddelde prijs op de markt van de Unie bedraagt 2 600 EUR/ton, terwijl volgens statistieken van de VS de gemiddelde prijs bij invoer uit Maleisië 1 600 EUR/ton bedraagt. De markt van de Unie zou voor Maleisische exporteurs dus een aantrekkelijke markt zijn indien de maatregelen werden ingetrokken. Dit is uiterst relevant in het licht van de Maleisische reservecapaciteit; bovendien wordt er nog eens op gewezen dat momenteel 87 % van de Maleisische uitvoer naar de VS gaat, waar de Maleisische producenten-exporteurs tegen veel lagere prijzen verkopen.
3.2.3.4. Conclusie betreffende de waarschijnlijkheid van herhaling van dumping
(83)
Gezien het voorgaande is het waarschijnlijk dat zich opnieuw dumping zou voordoen indien de maatregelen zouden vervallen. Vastgesteld werd dat het betrokken product uit Maleisië tegen dumpingprijzen naar de VS werd uitgevoerd, met dumpingmarges van 57,7 %.
(84)
Bovendien is de Maleisische reservecapaciteit aanzienlijk in vergelijking met het verbruik in de Unie tijdens het TNO. Gezien het prijsniveau in de Unie zou deze capaciteit waarschijnlijk ten minste gedeeltelijk worden gebruikt voor uitvoer naar de Unie indien de maatregelen werden ingetrokken. Ook kan worden verwacht dat in dat geval een groot deel van de uitvoer naar de VS naar de markt van de Unie zou worden verlegd als gevolg van de gangbare prijzen op de markt van de Unie in vergelijking met die in de VS.
3.3. Conclusie betreffende de waarschijnlijkheid van herhaling van dumping
(85)
In het licht van het bovenstaande, met name de hoge dumpingmarges, de grote beschikbare reservecapaciteit in de betrokken landen en hun grote uitvoercapaciteit, en de aantrekkelijkheid van de markt van de Unie wat prijzen en omvang betreft, kan worden geconcludeerd dat de invoer met dumping uit de Republiek Korea en Maleisië naar de Unie opnieuw zou beginnen indien de maatregelen zouden vervallen.
4. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN HERHALING VAN SCHADE
4.1. Definitie van de bedrijfstak van de Unie en de productie in de Unie
(86)
De bedrijfstak van de Unie heeft geen grote structurele wijzigingen ondergaan ten opzichte van de situatie zoals die wordt beschreven in Verordening nr. 1001/2008 van de Raad, als bedoeld in overweging 3. In het TNO werd het soortgelijke product door 22 bekende producenten in de Unie vervaardigd. Zij vormen de „bedrijfstak van de Unie” in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening.
(87)
De totale productie in de Unie tijdens het TNO werd vastgesteld op ongeveer 57 736 ton. De Commissie heeft dit cijfer vastgesteld op basis van alle beschikbare gegevens met betrekking tot de bedrijfstak van de Unie, zoals gecontroleerde gegevens van de in de steekproef opgenomen ondernemingen en door de indiener van het verzoek verstrekte gegevens.
(88)
De voor het onderzoek in de steekproef opgenomen ondernemingen/groepen ondernemingen vertegenwoordigen 49 % van de productie in de Unie en 45 % van de verkoop in de Unie (zie overweging 15). De gegevens van de steekproef zijn bijgevolg representatief voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie.
4.2. Verbruik in de Unie
(89)
De Commissie heeft het verbruik in de Unie vastgesteld op basis van i) het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie op grond van door de indiener van het verzoek verstrekte gegevens en ii) de invoer uit derde landen op grond van de gegevensbank van artikel 14, lid 6.
(90)
Het verbruik in de Unie heeft zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 1
Verbruik in de Unie (ton)
2010
2011
2012
TNO
Totaal verbruik in de Unie
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Bron: door de indiener van het verzoek verstrekte gegevens en de gegevensbank van artikel 14, lid 6
(91)
In 2011 steeg het verbruik met 12 % ten opzichte van het niveau van 2010. Het is in 2012 weer gedaald, maar bleef nog boven het niveau van 2010 (stijging met 6 %). Tussen 2010 en het eind van het TNO nam het verbruik in de Unie met 8 % toe.
4.3. Invoer uit de betrokken landen
4.3.1. Omvang en marktaandeel van de invoer uit de betrokken landen
Republiek Korea
(92)
De Commissie heeft de omvang van de invoer vastgesteld op basis van informatie uit de gegevensbank van artikel 14, lid 6. Het marktaandeel van de invoer werd vastgesteld op basis van de gegevensbank van artikel 14, lid 6, en door de indiener van het verzoek verstrekte gegevens.
(93)
De invoer in de Unie uit de Republiek Korea heeft zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 2
Omvang van de invoer (ton) en marktaandeel
2010
2011
2012
TNO
Omvang van de invoer uit de Republiek Korea (ton)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Marktaandeel
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Bron: door de indiener van het verzoek verstrekte gegevens en de gegevensbank van artikel 14, lid 6
(94)
Tijdens de beoordelingsperiode was de omvang van de invoer uit de Republiek Korea zeer laag in vergelijking met het totale verbruik in de Unie. In het TNO is de invoer verder gedaald tot 18 ton. Dit lage niveau van de invoer wordt vastgesteld sedert de instelling van de oorspronkelijke maatregelen in 2002 en kan dus als het gevolg van de geldende antidumpingmaatregelen worden beschouwd.
Maleisië
(95)
De Commissie heeft de omvang van de invoer vastgesteld op basis van informatie uit de gegevensbank van artikel 14, lid 6. Het marktaandeel van de invoer werd vastgesteld op basis van de gegevensbank van artikel 14, lid 6, en door de indiener van het verzoek verstrekte gegevens.
(96)
De invoer in de Unie uit Maleisië heeft zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 3
Omvang van de invoer (ton) en marktaandeel
2010
2011
2012
TNO
Omvang van de invoer uit Maleisië (ton)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Marktaandeel
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Bron: door de indiener van het verzoek verstrekte gegevens en de gegevensbank van artikel 14, lid 6
(97)
Tijdens de beoordelingsperiode was de invoer uit Maleisië zeer gering in vergelijking met het totale verbruik in de Unie. Het hoogste (maar nog steeds zeer lage) volume werd in 2010 ingevoerd (19,4 ton), maar sinds 2010 is de invoer vrijwel stopgezet. Het niveau van de invoer heeft sinds de instelling van de oorspronkelijke maatregelen in 2002 geschommeld, maar is nooit meer zo hoog geweest als vóór de instelling van de maatregelen. Bijgevolg kan het zeer lage niveau van de invoer sinds de instelling van de oorspronkelijke maatregelen in 2002 als gevolg van de geldende antidumpingmaatregelen worden beschouwd.
4.3.2. Prijzen van de invoer uit de betrokken landen en prijsonderbieding
Republiek Korea
(98)
In het TNO lag de prijs van de zeer geringe invoer naar de Unie van de onderneming die aan het onderzoek heeft meegewerkt (TK Corporation) aanzienlijk lager dan de prijzen van de bedrijfstak van de Unie op cif-niveau. Zoals echter vermeld in overweging 32 bestond er twijfel omtrent de vraag of deze producten het douanegebied van de Unie wel waren binnengekomen.
(99)
Hoe dan ook is de totale invoer uit de Republiek Korea in de Unie zeer gering (zie overweging 32), aangezien deze op de markt van de Unie goed is voor slechts 0,03 % (zie tabel 2). Gezien de zeer beperkte invoer uit de Republiek Korea naar de Unie en gezien de grote verscheidenheid aan productsoorten kunnen de prijzen van deze invoer niet worden gebruikt om de prijsonderbieding te bepalen.
(100)
In plaats hiervan heeft de Commissie daarom aan de hand van de prijzen bij uitvoer uit de Republiek Korea naar de VS en naar andere landen bepaald in welke mate Koreaanse ondernemingen de prijs zouden hebben onderboden indien zij tegen deze prijzen naar de Unie hadden uitgevoerd.
(101)
Aangezien de uitvoer van TK Corporation wereldwijd ongeveer 25-40 % van de totale uitvoer van het betrokken product uit de Republiek Korea vertegenwoordigde, werd deze uitvoer representatief geacht voor de Koreaanse uitvoer. Deze prijzen werden dus voor de vergelijking gebruikt. De Commissie heeft de uitvoerprijzen naar boven gecorrigeerd om rekening te houden met de invoerrechten en de kosten voor lading, overlading en lossing.
(102)
Zo werd vastgesteld dat de prijsonderbiedingsmarge 17 % bedroeg voor uitvoer naar de VS en 10 % voor de uitvoer wereldwijd.
Maleisië
(103)
Geen enkele onderneming in Maleisië heeft medewerking verleend aan het onderzoek. Op basis van statistische informatie uit de gegevensbank van artikel 14, lid 6, was de invoer naar de Unie in het TNO verwaarloosbaar (zie tabel 3). Gezien de zeer beperkte invoer uit Maleisië en gezien de grote verscheidenheid aan productsoorten kunnen de prijzen van deze invoer niet worden gebruikt om de prijsonderbieding te bepalen.
(104)
Daarom heeft de Commissie de prijsonderbieding bepaald volgens dezelfde methode als in het vorige nieuwe onderzoek bij het vervallen van de maatregelen, namelijk door de Maleisische uitvoerprijzen naar de VS te vergelijken met de verkoopprijzen op de markt van de Unie. De Commissie heeft de uitvoerprijs gecorrigeerd om rekening te houden met de invoerrechten en de kosten voor lading, overlading en lossing.
(105)
Zo werd vastgesteld dat de prijsonderbiedingsmarge 34 % bedroeg voor uitvoer naar de VS. De Commissie heeft ook de Maleisische uitvoerprijzen naar andere landen op dezelfde wijze onderzocht en de prijsonderbiedingsmarge voor die uitvoer bedroeg 28 %.
4.3.3. Invoer uit derde landen
(106)
In de volgende tabel wordt weergegeven hoe de invoer in de Unie uit andere derde landen in volume en marktaandeel, alsook de gemiddelde prijs van deze invoer zich in de beoordelingsperiode hebben ontwikkeld.
Tabel 4
Invoer uit derde landen
Land
2010
2011
2012
TNO
Volksrepubliek China
Omvang (ton)
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Marktaandeel
10 %
9 %
12 %
11 %
Gemiddelde prijs
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Andere derde landen
Omvang (ton)
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Marktaandeel
21 %
21 %
20 %
20 %
Gemiddelde prijs
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Totaal van alle derde landen behalve de betrokken landen
Omvang (ton)
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Marktaandeel
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Gemiddelde prijs
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Bron: gegevensbank van artikel 14, lid 6
(107)
Het marktaandeel van de invoer uit andere derde landen dan de betrokken landen kwam uit op 31 % van het totale verbruik in de Unie tijdens het TNO. De invoer uit de Volksrepubliek China had het grootste marktaandeel - 11 % van het totale verbruik in de Unie. Verder was in het TNO aanzienlijke invoer afkomstig uit Thailand (4 % van de markt van de Unie), Vietnam (3 % van de markt van de Unie) en Saudi-Arabië (van geen invoer in 2010 tot een marktaandeel van 4 % in het TNO).
(108)
De prijzen van deze invoer in de Unie waren betrekkelijk laag in vergelijking met de gemiddelde prijzen van de bedrijfstak van de Unie, in het bijzonder de invoer uit de Volksrepubliek China. Zelfs bij een antidumpingrecht van 58,6 % ten aanzien van de invoer uit de Volksrepubliek China lag de gemiddelde prijs van de Chinese invoer lager dan de binnenlandse prijs in de Unie (zie tabel 4).
4.4. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
4.4.1. Algemene opmerkingen
(109)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Unie een beoordeling van alle economische factoren die tijdens de beoordelingsperiode van invloed waren op de situatie van de bedrijfstak van de Unie.
(110)
Voor het onderzoek naar de schade heeft de Commissie onderscheid gemaakt tussen macro- en micro-economische schade-indicatoren. De Commissie heeft de macro-economische indicatoren beoordeeld op basis van gegevens in het verzoek om een nieuw onderzoek en van statistische gegevens. De gegevens hebben betrekking op alle bekende producenten in de Unie. De Commissie heeft de micro-economische indicatoren beoordeeld op basis van gegevens uit de antwoorden van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie op de vragenlijst. De gegevens hebben betrekking op de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Beide reeksen gegevens zijn representatief gebleken voor de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie.
(111)
De macro-economische indicatoren zijn: productie, productiecapaciteit, bezettingsgraad, verkoopvolume, marktaandeel, groei, werkgelegenheid, productiviteit, hoogte van de dumpingmarge en herstel van dumping in het verleden.
(112)
De micro-economische indicatoren zijn: gemiddelde eenheidsprijzen, kosten per eenheid, loonkosten, voorraden, winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken. De cijfers met betrekking tot de micro-economische indicatoren zijn uitsluitend gebaseerd op gecontroleerde gegevens van de twee in de steekproef opgenomen ondernemingen of groepen ondernemingen. Daarom worden deze gegevens met het oog op de vertrouwelijkheid uitsluitend in geïndexeerde vorm of als orde van grootte gepresenteerd.
4.4.2. Macro-economische indicatoren
4.4.2.1. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(113)
De totale productie in de Unie, de productiecapaciteit en de bezettingsgraad ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 5
Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
2010
2011
2012
TNO
Productievolume (ton)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Productiecapaciteit (ton)
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Bezettingsgraad
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Bron: verzoek
(114)
Tijdens de beoordelingsperiode is het productievolume met 20 % gestegen. Aangezien het verbruik in de Unie in dezelfde periode met slechts 8 % is gestegen, is het resterende deel van de productie uitgevoerd.
(115)
De bezettingsgraad tijdens het TNO blijkt laag (32 % in het TNO). In overeenstemming met de standaardpraktijk in deze specifieke bedrijfstak en met de methode die in de vorige procedures werd gebruikt, werd de gemelde capaciteit zoals die in bovenstaande tabel wordt vermeld, gebaseerd op de theoretische maximale capaciteit uitgaande van 3 ploegen per dag, gedurende zes dagen per week en 48 weken per jaar. In werkelijkheid echter wordt in de bedrijfstak gewerkt met 2 ploegen per dag, gedurende vijf dagen per week en 48 weken per jaar. De gemelde capaciteit vormt dus niet per se een nauwkeurige weerspiegeling van de werkelijke capaciteit in het TNO.
(116)
De bezettingsgraad is tijdens de beoordelingsperiode licht gestegen. De stijging van de bezettingsgraad met 20 % weerspiegelt de stijging van het productievolume in de beoordelingsperiode.
4.4.2.2. Verkoopvolume en marktaandeel
(117)
Het verkoopvolume en het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 6
Verkoopvolume en marktaandeel
2010
2011
2012
TNO
Verkoopvolume op de markt van de Unie (ton)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Marktaandeel
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Bron: verzoek
(118)
Het volume van de verkoop op de markt van de Unie is in 2011 gestegen met 14 % ten opzichte van het verkoopvolume van 2010. Vervolgens is het tot 41 350 ton gedaald, wat neerkomt op een stijging met 9 % in de beoordelingsperiode.
(119)
Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie bleef in de beoordelingsperiode min of meer stabiel.
4.4.2.3. Groei
(120)
In overeenstemming met de gematigde groei van het verbruik in de Unie tijdens de beoordelingsperiode (+ 8 %) is de verkoop van de producenten in de Unie met 9 % gestegen.
4.4.2.4. Werkgelegenheid en productiviteit
(121)
De werkgelegenheid en de productiviteit ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 7
Werkgelegenheid en productiviteit
2010
2011
2012
TNO
Aantal werknemers
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Productiviteit (eenheden per werknemer)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Bron: verzoek
(122)
In de beoordelingsperiode is het aantal werknemers gestaag gedaald met 10 %. Als gevolg daarvan is in combinatie met de productietoename ook de productiviteit van de werknemers bij de producenten in de Unie, gemeten als output in ton per werknemer per jaar, tussen 2010 en het eind van het TNO gestegen met 34 %.
4.4.3. Micro-economische indicatoren
4.4.3.1. Prijzen en factoren die de prijzen beïnvloeden
(123)
De gewogen gemiddelde verkoopprijs per eenheid van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie aan niet-verbonden afnemers in de Unie ontwikkelde zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 8
Verkoopprijzen in de Unie
2010
2011
2012
TNO
Gemiddelde verkoopprijs per eenheid op de totale markt van de Unie (EUR/ton)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Index
100
100
98
94
Productiekosten per eenheid (EUR/ton)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Index
100
94
97
94
Bron: gecontroleerde gegevens van de in de steekproef opgenomen ondernemingen
(124)
Tijdens de beoordelingsperiode zijn de verkoopprijzen in de Unie met 6 % gedaald. Terwijl de prijzen tussen 2010 en 2012 relatief stabiel bleven, vond de grootste daling plaats tussen 2011 en het einde van het TNO.
(125)
Als gevolg van het grote aandeel vaste kosten bij de productie heeft de stijging van de productie met 20 % in het TNO ervoor gezorgd dat de productiekosten per eenheid zijn gedaald. De gemiddelde verkoopprijs per eenheid is dienovereenkomstig gedaald.
4.4.3.2. Loonkosten
(126)
De gemiddelde loonkosten van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 9
Gemiddelde loonkosten per werknemer
2010
2011
2012
TNO
Gemiddeld loon per werknemer (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Index
100
107
108
110
Bron: gecontroleerde gegevens van de in de steekproef opgenomen ondernemingen
(127)
De gemiddelde loonkosten per werknemer vertoonden in de beoordelingsperiode een stijgende trend. Tussen 2010 en het einde van het TNO stegen de gemiddelde loonkosten per werknemer met 10 %.
4.4.3.3. Voorraden
(128)
De voorraden van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 10
Voorraden
2010
2011
2012
TNO
Eindvoorraden (ton)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Index
100
93
104
111
Eindvoorraden uitgedrukt als percentage van de productie
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Bron: gecontroleerde gegevens van de in de steekproef opgenomen ondernemingen
(129)
Eerst is de eindvoorraad in 2011 met 7 % geslonken ten opzichte van 2010; vervolgens nam hij in het TNO toe met 11 % ten opzichte van 2010. Ten opzichte van de productie is de eindvoorraad tussen 2010 en het eind van het TNO afgenomen met 13 %.
4.4.3.4. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
(130)
De winstgevendheid, de kasstroom, de investeringen en het rendement van investeringen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 11
Winstgevendheid, kasstroom, investeringen en rendement van investeringen
2010
2011
2012
TNO
Winstgevendheid van de verkoop in de Unie aan niet-verbonden afnemers (% van omzet)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Kasstroom (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investeringen (EUR) (index)
100
115
112
105
Rendement van investeringen
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Bron: gecontroleerde gegevens van de in de steekproef opgenomen ondernemingen
(131)
De Commissie heeft de winstgevendheid van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie vastgesteld door de nettowinst vóór belastingen van de verkoop van het soortgelijke product aan niet-verbonden afnemers in de Unie uit te drukken als percentage van de omzet.
(132)
Tijdens de beoordelingsperiode heeft de bedrijfstak van de Unie aanzienlijke verliezen geleden. De bedrijfstak heeft in 2010 een verlies van - 20 %/- 15 % opgetekend. Tussen 2010 en het eind van het TNO zijn de verliezen met 33 % afgenomen, maar het resultaat bleef in het TNO nog steeds negatief met - 14 %/- 9 %. De netto kasstroom is het vermogen van de producenten in de Unie om hun activiteiten zelf te financieren. De kasstroom was positief in 2010. In 2011 viel hij plots terug tot negatieve waarden en in het TNO bleef hij negatief.
(133)
De investeringen vertoonden een stijgende trend. Ten opzichte van 2010 zijn zij in 2011 gestegen met 15 % en in 2012 met 12 %, en in het TNO lag het investeringsniveau nog steeds 5 % hoger dan in 2010.
(134)
Het rendement van investeringen is de winst in procenten van de nettoboekwaarde van de investeringen. In 2010 bedroeg het - 25 %/- 20 %, daarna is het gedaald tot ongeveer - 45 %/- 40 % en in het TNO bevond het zich nog steeds op dat niveau.
4.4.3.5. Hoogte van de dumpingmarge en herstel van dumping in het verleden
(135)
Aangezien de invoer uit de betrokken landen sterk is gedaald en tijdens de beoordelingsperiode verwaarloosbaar was (zie de tabellen 2 en 3) kan de hoogte van de dumpingmarges niet worden beoordeeld. Zoals echter blijkt uit de beoordeling in de overwegingen 136 tot en met 144 bevindt de bedrijfstak van de Unie zich nog steeds in een zwakke en kwetsbare situatie.
4.5. Conclusie betreffende de situatie van de bedrijfstak van de Unie
(136)
De Raad heeft in Verordening (EG) nr. 1001/2008 geconcludeerd dat de in 2002 ingestelde antidumpingmaatregelen ten aanzien van de invoer van het betrokken product uit de Republiek Korea en Maleisië slechts tot een gedeeltelijk herstel van de bedrijfstak van de Unie hebben geleid. De (positieve) ontwikkeling van de schade-indicatoren tijdens de beoordelingsperiode in het vorige nieuwe onderzoek (januari 2002-juni 2007) was grotendeels het gevolg van de stijging van de vraag in 2007 en 2008.
(137)
Na 2008 is de situatie van de bedrijfstak van de Unie echter aanzienlijk verslechterd (ten opzichte van de situatie in 2007 en 2008). Deze ontwikkeling is vooral het gevolg van de dalende vraag na 2008.
(138)
Sommige indicatoren vertonen een positieve ontwikkeling sinds 2010. Zo is de productie in de Unie tussen 2010 en het eind van het TNO gestegen met 20 %. Deze stijging was gedeeltelijk toe te schrijven aan de stijging van het verbruik in de Unie, dat in dezelfde periode met 8 % toenam. De stijging van de productie heeft geleid tot een verhoging van de bezettingsgraad met meer dan 20 %. Het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie steeg met 9 % en volgt daarmee het stijgende verbruik in de Unie, terwijl de ondernemingen in de Unie hetzelfde marktaandeel behielden. Als gevolg van een verlaging van het aantal werknemers met 10 % is ook de productiviteit gestegen (met 34 %).
(139)
De bezettingsgraad was echter laag. Dit is gedeeltelijk te verklaren doordat de bestaande infrastructuur was bestemd voor gebruik door 3 ploegen per dag en gedurende zes dagen per week en doordat de maximale capaciteit dienovereenkomstig werd berekend. Tijdens de beoordelingsperiode werd in de bedrijfstak van de Unie echter gewerkt met 2 ploegen per dag en gedurende vijf dagen per week.
(140)
Door het grote aandeel vaste kosten bij de productie bleef de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode echter grote verliezen lijden. Hoewel de financiële resultaten tussen 2010 en het eind van het TNO met 30 % zijn verbeterd, was het verlies in het TNO nog steeds aanzienlijk (in de orde van grootte tussen - 14 % en - 9 %).
(141)
Deze grote verliezen vormen samen met de aanzienlijke negatieve kasstroom belangrijke indicatoren waaruit de kwetsbare situatie van de bedrijfstak van de Unie blijkt.
(142)
Er wordt op gewezen dat in Verordening (EU) nr. 78/2013 van de Raad, waarbij antidumpingmaatregelen werden ingesteld ten aanzien van de invoer van het betrokken product uit Rusland en Turkije, wordt geconstateerd dat de bedrijfstak van de Unie zich in een schadelijke en slechte economische toestand bevindt. De beoordelingsperiode voor die procedure liep van januari 2008 tot en met september 2011 en valt gedeeltelijk samen met de beoordelingsperiode voor het onderhavige onderzoek (14).
(143)
De maatregelen die zijn vastgesteld in bovengenoemde verordening hebben blijkbaar een positief effect gehad, aangezien meerdere schade-indicatoren (zoals productie, bezettingsgraad, winstgevendheid, productiviteit en verbruik) een positieve trend vertonen. Zoals het onderhavige onderzoek echter heeft aangetoond, heeft de bedrijfstak van de Unie zich nog niet geheel hersteld van dumping in het verleden.
(144)
Derhalve komt de Commissie tot de conclusie dat de bedrijfstak van de Unie zich nog steeds in een kwetsbare situatie bevindt en voor sommige aspecten nog ver onder het niveau blijft dat kon worden verwacht indien hij zich volledig had hersteld van de schade die in de vorige onderzoeken werd vastgesteld.
5. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN HERHALING VAN SCHADE
5.1. Effect van het verwachte volume van de invoer en gevolgen voor de prijzen bij het intrekken van de maatregelen
(145)
In overweging 85 is de Commissie tot de conclusie gekomen dat de intrekking van de maatregelen naar alle waarschijnlijkheid tot een herhaling van de invoer met dumping uit de betrokken landen zou leiden.
(146)
Uit het onderzoek is gebleken dat de bedrijfstak van de Unie zich in een kwetsbare situatie bevindt. Hoewel de situatie in het TNO enigszins is verbeterd, heeft de bedrijfstak van de Unie tijdens de beoordelingsperiode nooit enige winst geboekt.
(147)
Bijgevolg zou elke herhaling van de invoer met dumping uit de betrokken landen de precaire situatie van de bedrijfstak van de Unie nog verslechteren. Deze invoer kan het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie overnemen. Dit zou voor de bedrijfstak van de Unie leiden tot een nog lagere bezettingsgraad, een van de cruciale elementen die tot de negatieve resultaten van de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode hebben bijgedragen.
(148)
Elke herhaling van de invoer met dumping zou voor de bedrijfstak van de Unie tot een nog sterkere druk op de prijzen leiden en aldus bijdragen tot een verdere verslechtering van de financiële resultaten van de bedrijfstak van de Unie.
(149)
De Commissie komt derhalve tot de conclusie dat het intrekken van de maatregelen ten aanzien van de Republiek Korea en Maleisië naar alle waarschijnlijkheid zou leiden tot herhaling van de invoer met dumping uit deze landen met als gevolg een neerwaartse druk op de prijzen, het verkoopvolume en het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie en een verslechtering van zijn economische situatie. De intrekking van de maatregelen ten aanzien van de Republiek Korea en Maleisië zou dus waarschijnlijk leiden tot herhaling van schade als gevolg van de waarschijnlijke verergering van de reeds slechte economische situatie waarin de bedrijfstak van de Unie momenteel blijkt te verkeren.
6. BELANG VAN DE UNIE
(150)
Overeenkomstig artikel 21 van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of handhaving van de bestaande antidumpingmaatregelen ten aanzien van de Republiek Korea en Maleisië in strijd zou zijn met het belang van de Unie als geheel. De bepaling van het belang van de Unie was gebaseerd op een afweging van de belangen van alle betrokkenen, waaronder die van de bedrijfstak van de Unie, importeurs, groothandelaren en gebruikers.
(151)
Alle belanghebbenden werden overeenkomstig artikel 21, lid 2, van de basisverordening in de gelegenheid gesteld hun standpunt uiteen te zetten.
(152)
In het oorspronkelijke onderzoek werd de instelling van maatregelen niet in strijd geacht met het belang van de Unie. Aangezien het hier om een nieuw onderzoek gaat en de maatregelen sinds 2002 van kracht zijn, kan in het kader hiervan worden nagegaan of de geldende antidumpingmaatregelen voor de betrokken partijen ongewenste negatieve gevolgen hebben.
(153)
Op deze basis werd onderzocht of er, ondanks de conclusies inzake de herhaling van dumping en de waarschijnlijkheid van herhaling van schade, dwingende redenen zijn die tot de conclusie leiden dat het niet in het belang van de Unie is de geldende maatregelen te handhaven.
6.1. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(154)
Hoewel de geldende antidumpingmaatregelen voorkwamen dat met dumping werd ingevoerd op de markt van de Unie, verkeert de bedrijfstak van de Unie in een kwetsbare situatie, zoals wordt bevestigd door de negatieve ontwikkeling van enkele belangrijke schade-indicatoren.
(155)
Als de maatregelen komen te vervallen, zal de te verwachten instroom van aanzienlijke hoeveelheden die met dumping uit de betrokken landen worden ingevoerd de bedrijfstak van de Unie waarschijnlijk opnieuw schade toebrengen. Naar verwachting zou deze instroom onder meer leiden tot een verlies van marktaandeel, een daling van de verkoopprijs, een daling van de bezettingsgraad en in het algemeen een ernstige verslechtering van de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie.
(156)
De Commissie komt bijgevolg tot de conclusie dat handhaving van de antidumpingmaatregelen ten aanzien van de Republiek Korea en Maleisië niet in strijd is met het belang van de bedrijfstak van de Unie.
6.2. Belang van de niet-verbonden importeurs en gebruikers
(157)
In het oorspronkelijke onderzoek werd geconstateerd dat de instelling van maatregelen waarschijnlijk geen ernstige nadelige gevolgen zou hebben voor de situatie van de importeurs en gebruikers in de Unie. Geen van de importeurs of gebruikers heeft aan het onderhavige onderzoek meegewerkt. Aangezien er geen aanwijzingen zijn dat de geldende maatregelen voor deze groepen aanzienlijke gevolgen hebben gehad, kan worden geconcludeerd dat de voortzetting van de maatregelen geen aanzienlijke nadelige gevolgen voor de importeurs en gebruikers in de Unie zal hebben.
6.3. Conclusie inzake het belang van de Unie
(158)
Op basis van het bovenstaande is de Commissie tot de conclusie gekomen dat er geen dwingende redenen zijn om te besluiten dat het niet in het belang van de Unie is maatregelen in te stellen ten aanzien van de invoer van het betrokken product van oorsprong uit de Republiek Korea en Maleisië.
7. ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(159)
Uit het voorgaande volgt dat de antidumpingmaatregelen die van toepassing zijn op de invoer van bepaalde hulpstukken voor buisleidingen van oorsprong uit de Republiek Korea en Maleisië overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening moeten worden gehandhaafd.
(160)
Zoals dit onderzoek echter heeft aangetoond, wordt de algemene situatie van de bedrijfstak van de Unie gaandeweg beter en heeft de instelling van de definitieve antidumpingmaatregelen ten aanzien van de invoer van het betrokken product uit Rusland en Turkije in 2013 (zie overweging 5) blijkbaar een bijkomend positief effect gehad op de situatie van de bedrijfstak van de Unie, zoals in overweging 143 is uiteengezet. Bijgevolg werd vastgesteld dat gezien het globale schadeonderzoek en de waarschijnlijke ontwikkelingen van de markt met de geldende maatregelen een periode van minder dan vijf jaar kan volstaan voor een volledig economisch en financieel herstel van de bedrijfstak van de Unie.
(161)
Bovendien kunnen de situatie van de bedrijfstak van de Unie en de schade niet worden beoordeeld door alleen de (potentiële) invoer van het betrokken product uit de Republiek Korea en Maleisië in overweging te nemen - de situatie van de bedrijfstak van de Unie ondergaat ook de invloed van de invoer uit andere landen en van de maatregelen ten aanzien van die invoer, zoals met name bovengenoemde maatregelen tegen Rusland en Turkije.
(162)
Daarom wordt ervan uitgegaan dat gezien de specifieke omstandigheden van dit geval de maatregelen uitzonderlijk niet hoeven te worden verlengd voor de volledige vijfjarige periode waarin de basisverordening voorziet, maar dat zij moeten vervallen op hetzelfde tijdstip als de definitieve maatregelen ten aanzien van de invoer uit met name Turkije en Rusland. Een dergelijke afstemming van de duur van de maatregelen zou ook een alomvattend en samenhangend onderzoek naar de gevolgen van mogelijke dumpingpraktijken voor de bedrijfstak van de Unie mogelijk maken indien een dergelijk nieuw onderzoek in de toekomst noodzakelijk zou zijn.
(163)
De thans geldende maatregelen ten aanzien van de invoer van het betrokken product uit Rusland en Turkije zullen vervallen op 29 januari 2018. De definitieve antidumpingmaatregelen ten aanzien van de invoer van het betrokken product van oorsprong uit de Republiek Korea en Maleisië moeten daaraan worden aangepast en moeten daarom op dezelfde datum vervallen.
(164)
Het Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union is het ermee eens dat de voorgestelde vervaldatum in de toekomst een eventueel gezamenlijk nieuw onderzoek en tevens een alomvattend onderzoek naar schade en dumping met betrekking tot de invoer uit verschillende landen mogelijk zou maken. Het stelde evenwel dat de totale invoer van het betrokken product uit alle landen na het TNO aanzienlijk is gestegen, terwijl de gemiddelde prijs van deze invoer sterk is gedaald. Deze ontwikkeling na het TNO zou tot een verslechtering van de situatie van de bedrijfstak van de Unie hebben geleid, zodat niet langer is voldaan aan de voorwaarden voor het instellen van definitieve antidumpingrechten voor een periode van minder dan vijf jaar.
(165)
De Commissie merkt op dat de vermeende ontwikkeling na het TNO (d.w.z. stijgende invoer tegen lagere prijzen) blijkt uit algemeen beschikbare gegevens van Eurostat, die ook betrekking hebben op productsoorten die buiten het onderhavige onderzoek vallen. Uit invoerstatistieken over de periode na het TNO waarover de Commissie beschikt en die uitsluitend betrekking hebben op het onderzochte product blijkt evenwel dat de invoer na het TNO met 10-15 % is gedaald, hoewel de gemiddelde prijs van deze invoer eveneens is gedaald (met 15-20 %). De Commissie is van mening dat de ontwikkeling van de invoer van het betrokken product na het TNO, bij gebrek aan enig ander bewijsmateriaal met betrekking tot de situatie van de bedrijfstak van de Unie, haar conclusies in verband met de passende periode voor de instelling van definitieve antidumpingmaatregelen niet op losse schroeven zet (zie de overwegingen 160 tot en met 163). Dit argument wordt derhalve afgewezen.
(166)
In het licht van de conclusies in verband met de waarschijnlijkheid van de herhaling van dumping en schade volgt hieruit dat de geldende antidumpingmaatregelen ten aanzien van de invoer van hulpstukken voor buisleidingen van oorsprong uit de Republiek Korea en Maleisië, die zijn gehandhaafd bij Verordening (EG) nr. 1001/2008 van de Raad, laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EU) nr. 363/2010 van de Raad, moeten worden gehandhaafd tot en met 29 januari 2018.
(167)
Het bij artikel 15, lid 1, van de basisverordening ingestelde comité heeft geen advies uitgebracht,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een definitief antidumpingrecht ingesteld op hulpstukken voor buisleidingen (andere dan gegoten hulpstukken, flenzen en hulpstukken met schroefdraad), van ijzer of van staal (met uitzondering van roestvrij staal), met een grootste uitwendige diameter van niet meer dan 609,6 mm, geschikt voor stomplassen of voor andere doeleinden, momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 en ex 7307 99 80 (Taric-codes 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 en 7307998098), van oorsprong uit de Republiek Korea en Maleisië.
2. Het definitieve antidumpingrecht dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van de in lid 1 omschreven en door de hieronder vermelde ondernemingen vervaardigde producten is als volgt:
Land
Onderneming
Recht (%)
Taric-codes
Maleisië
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Alle andere ondernemingen
75,0
A999
Republiek Korea
Alle ondernemingen
44,0
-
3. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Zij vervalt op 29 januari 2018.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 2 december 2014.