PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2015/83 VAN DE COMMISSIE
van 21 januari 2015
tot instelling van een definitief antidumpingrecht op mononatriumglutamaat van oorsprong uit de Volksrepubliek China naar aanleiding van een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen op grond van artikel 11, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name artikel 11, leden 2, 5 en 6,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Geldende maatregelen
(1)
Na een antidumpingonderzoek („het oorspronkelijke onderzoek”) heeft de Raad bij Verordening (EG) nr. 1187/2008 (2) een definitief antidumpingrecht ingesteld op mononatriumglutamaat van oorsprong uit de Volksrepubliek China („China”).
(2)
De maatregelen bestonden uit een ad-valoremrecht van 39,7 %, behalve voor Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd (33,8 %) en Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd (36,5 %).
2. Verzoek om een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen
(3)
Na de bekendmaking van een bericht dat de geldende antidumpingmaatregelen op korte termijn zouden vervallen (3), heeft de Commissie een op artikel 11, lid 2, van de basisverordening gebaseerd verzoek om een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen ontvangen.
(4)
Het verzoek werd ingediend door Ajinomoto Foods Europe SAS („de indiener van het verzoek”), de enige producent van mononatriumglutamaat in de Unie en bijgevolg goed voor 100 % van de totale productie van mononatriumglutamaat in de Unie.
(5)
Het verzoek werd ingediend omdat het vervallen van de maatregelen waarschijnlijk zou leiden tot een voortzetting of herhaling van dumping en schade voor de bedrijfstak van de Unie.
3. Opening van een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen
(6)
Nadat de Commissie na raadpleging van het Raadgevend Comité tot de conclusie was gekomen dat er voldoende bewijsmateriaal was om een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen te openen, heeft zij op 29 november 2013 door de bekendmaking van een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (4) („het bericht van opening”) de opening van een nieuw onderzoek op grond van artikel 11, lid 2, van de basisverordening aangekondigd.
4. Gelijktijdig gehouden antidumpingonderzoek
(7)
Op dezelfde dag heeft de Commissie ook de opening aangekondigd van een antidumpingonderzoek uit hoofde van artikel 5 van de basisverordening betreffende de invoer in de Unie van mononatriumglutamaat van oorsprong uit Indonesië (5).
(8)
Tijdens dat onderzoek stelde de Commissie in augustus 2014 bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 904/2014 (6) een voorlopig antidumpingrecht in op mononatriumglutamaat van oorsprong uit Indonesië („voorlopige verordening”). De voorlopige maatregelen werden ingesteld voor een periode van zes maanden.
(9)
De twee parallelle onderzoeken hadden betrekking op hetzelfde onderzoektijdvak en tijdvak van het nieuwe onderzoek en op dezelfde beoordelingsperiode als omschreven in overweging 10.
5. Onderzoek
Door het nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen bestreken tijdvakken
(10)
Het onderzoek naar de mogelijke voortzetting of herhaling van de dumping en schade had betrekking op de periode van 1 oktober 2012 tot en met 30 september 2013 („tijdvak van het nieuwe onderzoek” of „TNO”). Het onderzoek van de ontwikkelingen die relevant zijn voor de beoordeling van de waarschijnlijkheid van een voortzetting of herhaling van schade had betrekking op de periode van 1 april 2010 tot het eind van het tijdvak van het nieuwe onderzoek („de beoordelingsperiode”) (7).
Bij het onderzoek en de steekproef betrokken partijen
(11)
De Commissie heeft de indiener van het verzoek, de haar bekende betrokken producenten-exporteurs, importeurs en gebruikers in de Unie en de vertegenwoordigers van het land van uitvoer in kennis gesteld van de opening van het nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen.
(12)
De belanghebbenden zijn in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van opening genoemde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord. Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hadden verzocht, zijn gehoord.
(13)
Gezien het kennelijk grote aantal Chinese producenten-exporteurs en niet-verbonden importeurs in de Unie werd in het bericht van opening overwogen om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening gebruik te maken van steekproeven.
(14)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, een representatieve steekproef samen te stellen, werd de producenten-exporteurs in China verzocht zich binnen 15 dagen na de opening van het nieuwe onderzoek kenbaar te maken en de Commissie de in het bericht van opening gevraagde informatie te verstrekken. Aangezien slechts twee producenten-exporteurs in China de Commissie de gevraagde informatie hebben verstrekt, werd een steekproef niet nodig geacht.
(15)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze ook samen te stellen, heeft zij alle niet-verbonden importeurs verzocht zich bij haar kenbaar te maken en de in het bericht van opening vermelde informatie te verstrekken.
(16)
Veertien niet-verbonden importeurs hebben zich kenbaar gemaakt. Geen van deze ondernemingen voerde in het tijdvak van het nieuwe onderzoek evenwel mononatriumglutamaat uit China in de Unie in. Er hoefde derhalve geen steekproef te worden samengesteld.
Vragenlijsten en verificatie
(17)
De Commissie heeft alle informatie verzameld en gecontroleerd die zij nodig achtte om vast te stellen of voortzetting of herhaling van dumping en de daaruit voortvloeiende schade waarschijnlijk was en om het belang van de Unie te bepalen.
(18)
Er werden vragenlijsten toegezonden aan de beide Chinese producenten-exporteurs die zich bij de voorbereiding van een eventuele steekproef kenbaar hadden gemaakt, de enige producent in de Unie en 33 gebruikers in de Unie.
(19)
Antwoorden op de vragenlijsten werden ontvangen van de enige producent in de Unie, van één handelaar en van vijf gebruikers. Geen van de Chinese producenten-exporteurs heeft de vragenlijst beantwoord.
(20)
Bij de volgende ondernemingen werd ter plaatse een controle uitgevoerd:
producent in de Unie:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Frankrijk
gebruikers:
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nederland
-
Unilever, Rotterdam, Nederland.
Mededeling van feiten en overwegingen
(21)
Alle belanghebbenden zijn in kennis gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan de Commissie wil aanbevelen de bestaande maatregelen ten aanzien van de invoer van het betrokken product van oorsprong uit China te handhaven. De belanghebbenden konden hierover binnen een bepaalde termijn na deze mededeling opmerkingen maken. Hun opmerkingen werden onderzocht en in aanmerking genomen indien zij gegrond werden geacht.
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
(22)
Het product waarop dit nieuwe onderzoek betrekking heeft, is hetzelfde als dat waarop het oorspronkelijke onderzoek betrekking had, namelijk mononatriumglutamaat („MNG”) van oorsprong uit China, momenteel ingedeeld onder GN-code ex 2922 42 00 („het betrokken product”). MNG is een levensmiddelenadditief dat hoofdzakelijk wordt gebruikt als smaakversterker in soepen, bouillons, vis- en vleesgerechten, specerijenmengsels en kant-en-klaargerechten. MNG wordt ook gebruikt in de chemische industrie voor non-foodtoepassingen zoals detergentia. Het wordt geproduceerd in de vorm van witte, geurloze kristallen van verschillende formaten. MNG is verkrijgbaar in verpakkingen van verschillende grootte, gaande van zakjes van 0,5 g voor verkoop aan de consument tot balen van 1 000 kg. De kleinere zakjes worden via de detailhandel aan particuliere consumenten verkocht, terwijl de grotere zakken van 20 kg en meer voor industriële gebruikers bestemd zijn. Bovendien zijn er verschillende zuiverheidsgraden. Mononatriumglutamaat heeft echter steeds dezelfde kenmerken, ongeacht de grootte van de verpakking of de zuiverheidsgraad.
(23)
MNG wordt voornamelijk geproduceerd door middel van fermentatie van verschillende suikerbronnen (maïszetmeel, tapiocazetmeel, suikerstroop, suikerrietmelasse en suikerbietenmelasse).
(24)
De bevindingen van het nieuwe onderzoek bevestigen evenals het oorspronkelijke onderzoek dat het betrokken product en MNG dat in het betrokken land geproduceerd en op de binnenlandse markt van het betrokken land verkocht wordt, MNG dat door producenten in de Unie geproduceerd en in de Unie verkocht wordt en MNG dat op de twee potentiële referentiemarkten van Thailand en Indonesië geproduceerd en verkocht wordt, dezelfde fysische, technische en chemische basiseigenschappen en dezelfde basistoepassingen hebben.
(25)
Deze producten worden dan ook beschouwd als soortgelijke producten in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
C. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN VOORTZETTING OF HERHALING VAN DUMPING
1. Opmerkingen vooraf
(26)
Overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening is nagegaan of nog steeds dumping plaatsvond en of het vervallen van de bestaande maatregelen waarschijnlijk tot een voortzetting of herhaling van dumping zou leiden.
(27)
Zoals in de overwegingen 18 en 19 is vermeld, is een vragenlijst toegezonden aan de beide Chinese producenten-exporteurs die zich kenbaar hadden gemaakt in de voorbereiding van een eventuele steekproef, maar heeft geen van hen de vragenlijst beantwoord, noch medewerking verleend aan het onderzoek. Derhalve moest overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening gebruikgemaakt worden van beschikbare gegevens.
(28)
De Chinese autoriteiten en de Chinese niet-medewerkende producenten-exporteurs zijn van de toepassing van artikel 18, lid 1, van de basisverordening in kennis gesteld en konden hierover opmerkingen maken. De Commissie heeft geen opmerkingen ontvangen.
(29)
Op deze grondslag zijn de bevindingen betreffende de mogelijke voortzetting van dumping overeenkomstig artikel 18, lid 1, van de basisverordening gebaseerd op de beschikbare gegevens, met name de informatie in het verzoek om een nieuw onderzoek en de beschikbare statistische gegevens, te weten Eurostat en de Chinese exportdatabank.
2. Invoer met dumping in het tijdvak van het nieuwe onderzoek
a) Referentieland
(30)
Overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening is de normale waarde voor de producenten-exporteurs aan wie geen BMO was toegekend, vastgesteld aan de hand van de prijs of de berekende waarde in een derde land met een markteconomie. Daartoe moest een derde land met een markteconomie worden gekozen („het referentieland”).
(31)
In het bericht van opening heeft de Commissie de belanghebbenden meegedeeld dat zij de intentie had om Thailand of Indonesië als mogelijk geschikte referentielanden te gebruiken en heeft zij de belanghebbenden uitgenodigd om opmerkingen in te dienen. In het oorspronkelijke onderzoek (8) werd Thailand als geschikt referentieland gebruikt. In het huidige onderzoek werd Indonesië voorgesteld, aangezien, zoals in overweging 7 is vermeld, op dezelfde datum als het huidige nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen een parallel antidumpingonderzoek betreffende de invoer in de Unie van MNG van oorsprong uit Indonesië is geopend (9). Een van de belanghebbenden voerde aan dat Thailand geen geschikt referentieland was omdat de medewerkende Thaise producent deel uitmaakte van dezelfde groep als de indiener van het verzoek. Bovendien stelde hij dat er op de Thaise markt onvoldoende concurrentie heerst en dat de binnenlandse verkoop in Thailand vooral bestaat uit kleine verpakkingen voor de detailhandel, terwijl de uitvoer uit China naar de Unie zou bestaan uit grote zakken of bulk voor industrieel gebruik.
(32)
De Commissie heeft meer dan vijf bekende producenten van het betrokken product in Thailand verzocht om informatie te verstrekken. Slechts één producent in Thailand heeft zich gemeld en de vragenlijst beantwoord. Deze producent maakte deel uit van dezelfde groep als de indiener van het verzoek. Anders dan een belanghebbende stelt, impliceert het deel uitmaken van dezelfde groep als de indiener van het verzoek niet automatisch dat de normale waarde niet betrouwbaar is. De betrokken belanghebbende heeft evenmin uiteengezet hoe die relatie de normale waarde op de binnenlandse markt van Thailand kan beïnvloeden. Dit argument moet derhalve worden afgewezen.
(33)
Zoals in overweging 24 reeds is vermeld, is uit het onderzoek gebleken dat MNG dat op de binnenlandse markt van Thailand werd geproduceerd en verkocht, dezelfde technische, fysische en chemische basiseigenschappen had en voor dezelfde doeleinden werd gebruikt als het door de Chinese producenten-exporteurs geproduceerde en naar de Unie uitgevoerde product. Ook waren de productieprocessen in China vergelijkbaar met die op de Thaise markt. Ten slotte bestond er in Thailand een aanzienlijke mate van concurrentie, met verschillende binnenlandse producenten en invoer uit andere derde landen, waaronder China. Anders dan werd beweerd, is uit het onderzoek bovendien gebleken dat de binnenlandse verkoop in Thailand zowel in bulk als in de detailhandel plaatsvond. Het argument dat Thailand om die redenen niet geschikt is om als referentieland te dienen, moet dus worden afgewezen.
(34)
De Indonesische producenten-exporteurs stemden ermee in dat de gegevens die zij hebben verstrekt in het kader van het in overweging 7 genoemde parallelle onderzoek worden gebruikt in het huidige nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen. Zoals in overweging 24 reeds is vermeld, is uit het onderzoek gebleken dat MNG dat op de binnenlandse markt van Indonesië wordt geproduceerd en verkocht, dezelfde technische, fysische en chemische basiseigenschappen heeft en voor dezelfde doeleinden wordt gebruikt als de producten die door de Chinese producenten-exporteurs worden geproduceerd en uitgevoerd naar de Unie. Blijkens de beschikbare informatie zijn de productieprocessen in China ook vergelijkbaar met die op de Indonesische markt. Ten slotte bestond er in Indonesië een aanzienlijke mate van concurrentie, met verschillende binnenlandse producenten en invoer uit andere derde landen, waaronder China. Uit het onderzoek is bovendien gebleken dat de binnenlandse verkoop in Indonesië zowel in bulk als in de detailhandel plaatsvond.
(35)
Uit het bovenstaande volgt dat beide landen, Thailand en Indonesië, potentieel geschikt waren als referentieland. Daar de Indonesische producenten-exporteurs die het voorwerp zijn van het parallelle onderzoek veel meer details konden verstrekken dan de enige medewerkende producent in Thailand, achtte de Commissie het echter redelijk om Indonesië te selecteren als geschikt referentieland overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening.
b) Normale waarde
(36)
De informatie die is verkregen van de medewerkende producenten in Indonesië is gebruikt als basis voor de vaststelling van de normale waarde voor producenten-exporteurs in China.
(37)
Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening heeft de Commissie eerst onderzocht of de totale omvang van de binnenlandse verkoop voor elke medewerkende producent in Indonesië in het tijdvak van het nieuwe onderzoek representatief was. De binnenlandse verkoop werd als representatief beschouwd indien de totale omvang van de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt ten minste 5 % vertegenwoordigde van de totale omvang van de uitvoer van het betrokken product naar de Unie tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek. De binnenlandse verkoop in Indonesië bleek voor elk van de producenten representatief te zijn. Verder werd onderzocht of de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product kon worden geacht te hebben plaatsgevonden in het kader van normale handelstransacties in de zin van artikel 2, lid 4, van de basisverordening. Hiertoe werd het aandeel van de winstgevende binnenlandse verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt in het tijdvak van het nieuwe onderzoek vastgesteld.
(38)
Daar werd vastgesteld dat de verkoop op de binnenlandse markt in voldoende hoeveelheden en in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs, die werd berekend als een gewogen gemiddelde van de prijzen van de gehele binnenlandse verkoop in het tijdvak van het nieuwe onderzoek.
c) Uitvoerprijs
(39)
Wegens het gebrek aan medewerking van de Chinese producenten-exporteurs werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening gebaseerd op beschikbare gegevens.
(40)
De uitvoerprijs werd derhalve vastgesteld op basis van statistieken, namelijk Eurostat, berekend op basis van een gewogen gemiddelde.
d) Vergelijking en correcties
(41)
De Commissie heeft de normale waarde en de uitvoerprijs vergeleken in het stadium af fabriek. Waar dat met het oog op een billijke vergelijking gerechtvaardigd was, heeft de Commissie overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening op de normale waarde en de uitvoerprijs een correctie toegepast voor verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Er werden correcties uitgevoerd voor vracht- en vervoerkosten, rekening houdend met de correcties van de normale waarde van de Indonesische producenten-exporteurs zoals vastgesteld in het parallelle onderzoek als vermeld in overweging 41 van de voorlopige verordening.
(42)
Bovendien stelde één belanghebbende dat de Chinese producenten-exporteurs, wat het productieproces (verticale integratie), de ontwikkeling van de grondstofprijzen en het energieverbruik betreft, comparatieve kostenvoordelen hebben tegenover de Thaise producenten. Aangezien Indonesië als referentieland werd gebruikt, was dit argument niet relevant. Wat Indonesië betreft, waren de productieprocessen van MNG in China, zoals vermeld in overweging 34, vergelijkbaar met die op de Indonesische markt. Er zij op gewezen dat alle producenten van MNG over de hele wereld soortgelijke productiemethoden hanteren. MNG wordt geproduceerd door middel van fermentatie van verschillende suikerbronnen (maïszetmeel, tapiocazetmeel, suikerstroop, suikerrietmelasse en suikerbietenmelasse).
e) Dumpingmarge
(43)
Een van de belanghebbenden voerde aan dat de uitvoer uit China hoofdzakelijk in bulk gebeurde, terwijl de binnenlandse verkoop in Thailand voornamelijk via de detailhandel loopt. Daarom werd gesteld dat de dumpingmarge moest worden berekend op basis van de verkoop in bulk alleen. Daar geen van de Chinese producenten-exporteurs heeft meegewerkt, was geen informatie beschikbaar over de verkoopvoorwaarden, de omvang of de verpakking van de Chinese uitvoer.
(44)
Aangezien Indonesië als referentieland werd gebruikt, was dit argument bovendien niet relevant. Hoe dan ook, of de detailverkoop nu al dan niet werd inbegrepen, de vergelijking gaf in alle gevallen aanzienlijke dumpingmarges te zien, zoals blijkt uit overweging 47.
(45)
Voorts heeft de Commissie de dumpingmarges berekend op basis van de vastgestelde normale waarde in het referentieland. De vergelijking gaf aanzienlijke dumpingmarges te zien, zoals blijkt uit overweging 47.
(46)
Overeenkomstig artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening heeft de Commissie de gewogen gemiddelde normale waarde vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs. Wegens het gebrek aan medewerking van de Chinese producenten-exporteurs kon niet worden vastgesteld welke productsoorten uit China worden uitgevoerd. Bijgevolg kon geen vergelijking per productsoort worden gemaakt. In plaats daarvan moest de vergelijking worden gebaseerd op de statistische gegevens van de uitvoerprijs, zoals uiteengezet in de overwegingen 39 en 40.
(47)
Op grond hiervan bleek de gewogen gemiddelde dumpingmarge, uitgedrukt in procenten van de cif-prijs, grens Unie, in alle gevallen meer dan 25 % te bedragen.
3. Ontwikkeling van de invoer indien de maatregelen worden ingetrokken
a) Inleidende opmerking
(48)
In aansluiting op de analyse waaruit bleek dat in het tijdvak van het nieuwe onderzoek invoer met dumping plaatsvond, werd nagegaan hoe waarschijnlijk het was dat voortzetting van dumping zou plaatsvinden indien de maatregelen zouden worden ingetrokken. Daarbij werden de volgende elementen onderzocht: het volume en de prijzen van de invoer met dumping uit China, de productiecapaciteit en reservecapaciteit in China, en de aantrekkelijkheid van de markt van de Unie voor invoer uit China.
b) Volume en prijzen van de invoer met dumping uit China
(49)
Ondanks de geldende maatregelen is de omvang van de invoer uit China in de beoordelingsperiode met 65 % gestegen, met een navenante stijging van het marktaandeel van 68 %, zoals vermeld in overweging 81. Ondanks deze relatieve stijging bleef de omvang van de invoer uit China en het marktaandeel in absolute cijfers tijdens de gehele beoordelingsperiode laag.
(50)
Wegens het gebrek aan medewerking van de Chinese producenten-exporteurs werden de invoerprijzen vastgesteld aan de hand van Eurostat-gegevens. Zoals vastgesteld in overweging 84 daalden de gemiddelde prijzen van de invoer uit China van boekjaar 2010/2011 tot het tijdvak van het nieuwe onderzoek gestaag en met in totaal 20 % in de loop van de beoordelingsperiode; gebleken is dat de invoer in het tijdvak van het nieuwe onderzoek tegen dumpingprijzen plaatsvond. Er werd ook vastgesteld dat indien de antidumpingrechten buiten beschouwing werden gelaten, de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie gemiddeld met meer dan 10 % werden onderboden.
c) Productiecapaciteit en reservecapaciteit in China
(51)
De productiecapaciteit en de reservecapaciteit in China werden vastgesteld op basis van de door de indiener van het verzoek verstrekte informatie. Daar deze gegevens niet openbaar zijn, heeft de Commissie ze vergeleken met andere algemeen toegankelijke bronnen, waaronder persberichten die zijn opgenomen in het dossier dat openstaat voor raadpleging door belanghebbenden. Daaruit is gebleken dat China de grootste MNG-producent ter wereld is, met een jaarlijkse productiecapaciteit en jaarlijkse productie die in de beoordelingsperiode zijn toegenomen. In 2012 bedroeg de MNG-productiecapaciteit zowat 3,5 tot 4 miljoen ton, terwijl de MNG-productie zowat 2,5 tot 3 miljoen ton bedroeg. In 2012 bedroeg de reserveproductiecapaciteit dus zowat 600 000 tot 900 000 ton.
(52)
Volgens dezelfde bron zullen de productiecapaciteit en de productie van MNG in China tot 2017 nog verder stijgen, aangezien de vraag naar MNG in China toeneemt.
(53)
In 2011 gaf de Chinese overheid via het ministerie van Industrie en Informatietechnologie (MIIT) het startschot voor een algemeen beleid tot uitbanning van oude en inefficiënte installaties in 19 belangrijke bedrijfstakken in China, waaronder de MNG-sector. Dit heeft geleid tot een aanzienlijke daling van het aantal MNG-producenten in China. Op basis hiervan stelde één belanghebbende dat de capaciteit in China waarschijnlijk niet was vergroot. Uit het onderzoek bleek op basis van de informatie in het verzoek en van persartikelen dat grotere ondernemingen hun capaciteit hebben vergroot. Daardoor nam de totale MNG-productiecapaciteit in China toe, zodat het argument van de betrokkene moet worden afgewezen.
(54)
Bovendien zijn de voorraden MNG in China volgens de door de indiener van het verzoek verstrekte gegevens de afgelopen jaren voortdurend gegroeid en waren zij meer dan tweemaal zo groot als het verbruik in de Unie tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek. Een van de belanghebbenden voerde aan dat aangezien de gegevens over de beweerde overtollige voorraden niet beschikbaar waren in het niet-vertrouwelijke dossier, zij voor de belanghebbenden niet verifieerbaar zijn en niet in aanmerking mogen worden genomen. Voorts werd aangevoerd dat de overtollige voorraden onwaarschijnlijk lijken, gezien de vermindering van de capaciteit door de Chinese regering. Dienaangaande moet worden opgemerkt dat de betrokken belanghebbende geen bewijsmateriaal heeft verstrekt om deze bewering te staven. Zoals reeds vermeld in overweging 27, heeft bovendien geen enkele Chinese producent-exporteur aan het onderzoek meegewerkt. Derhalve moest overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening worden gebruikgemaakt van de beschikbare gegevens. Volgens artikel 19, lid 3, van de basisverordening kan de Commissie bovendien als vertrouwelijk verstrekte informatie buiten beschouwing laten indien geen zinvolle niet-vertrouwelijke samenvatting is verstrekt, maar het niet-indienen van een dergelijke samenvatting leidt niet tot de automatische afwijzing van de als vertrouwelijk verstrekte informatie. Hoewel niet alle elementen van het verzoek, waaronder de informatie over de Chinese voorraden, konden worden geverifieerd, is de verstrekte informatie in dit geval toch juist en redelijk geacht, aangezien zij in dezelfde richting ging als de door de indiener van het verzoek verstrekte informatie die kon worden geverifieerd. Daar de totale productiecapaciteit in China, zoals beschreven in overweging 51, is toegenomen, waren de overtollige voorraden ook niet het enige element op grond waarvan werd geconcludeerd dat de Chinese producenten-exporteurs over een aanzienlijke reservecapaciteit beschikken. Bovendien heeft de Commissie waar mogelijk verificaties verricht aan de hand van andere beschikbare bronnen, zoals persartikelen, en zij heeft die informatie alleen gebruikt wanneer zij ervan overtuigd was dat die redelijk en voldoende betrouwbaar was. Dit argument moet derhalve worden afgewezen.
(55)
Na de mededeling van feiten en overwegingen stelde dezelfde belanghebbende dat de Commissie haar bevindingen niet heeft gebaseerd op feiten, zoals artikel 11.3 van de WTO-Antidumpingovereenkomst (10) vereist, maar slechts op veronderstellingen. Hij herhaalde zijn argument betreffende de gestelde capaciteitsvermindering en de reservecapaciteit in China
(56)
Zoals in overweging 27 reeds is vermeld, heeft geen enkele Chinese producent-exporteur meegewerkt aan het onderzoek, zodat de Commissie haar bevindingen overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening moest baseren op de beschikbare gegevens. Zoals ook beschreven in de overwegingen 29 en 51, was de gebruikte informatie vooral die welke de indiener van het verzoek had verstrekt in het kader van zijn verzoek om een nieuw onderzoek; die informatie is waar mogelijk gecontroleerd. Daar dit de enige beschikbare en betrouwbare informatie was, is het argument dat de bevindingen louter op veronderstellingen waren gebaseerd, afgewezen.
(57)
Ook de door de belanghebbende verstrekte informatie is in overweging genomen. Wat de beschikbare capaciteit en reservecapaciteit in China betreft, verstrekte de betrokken belanghebbende echter tegenstrijdige informatie. Anders dan hij betoogde, bleek uit het bij zijn opmerkingen gevoegde bewijsmateriaal bijvoorbeeld dat de MNG-capaciteit in China veeleer was gestegen dan gedaald. Dat strookt met de bevindingen van de Commissie in overweging 53. Het argument van deze belanghebbende dat de totale capaciteit in China waarschijnlijk zou afnemen, is dan ook afgewezen.
(58)
Derhalve wordt geconcludeerd dat de Chinese exporteurs-producenten over een aanzienlijke reservecapaciteit beschikken die, zoals wordt uiteengezet in de overwegingen 61 en 62, gebruikt zou kunnen worden om veel meer naar de Unie uit te voeren indien de antidumpingmaatregelen zouden vervallen.
d) Aantrekkelijkheid van de markt van de Unie
(59)
Tijdens de beoordelingsperiode nam de markt van de Unie als gevolg van de geldende maatregelen slechts een klein deel van de Chinese uitvoer voor haar rekening. Een van de belanghebbenden voerde aan dat de Unie voor de Chinese producenten-exporteurs geen aantrekkelijke markt is, omdat de vraag naar MNG in Azië en andere opkomende economieën, waaronder China, naar verwachting zal groeien. Hij beweerde verder dat aangezien de prijzen bij uitvoer van China naar andere derde landen gemiddeld hoger zijn dan of vergelijkbaar met de Chinese prijzen bij uitvoer naar de Unie, de Chinese producenten-exporteurs niet worden aangespoord om hun uitvoer naar de markt van de Unie te vergroten.
(60)
Hoewel uit het onderzoek is gebleken dat de Chinese prijzen bij uitvoer naar derde landen gemiddeld iets hoger zijn dan de prijzen bij uitvoer naar de Unie, kan dit te wijten zijn aan het feit dat de Chinese producenten-exporteurs hun uitvoerprijzen naar de Unie wegens de geldende antidumpingrechten hebben verlaagd. Dat is dus niet per se een indicatie van het mogelijke prijsniveau als de maatregelen zouden komen te vervallen. Gezien de hoogte van de antidumpingrechten, zouden de Chinese producenten-exporteurs hun uitvoerprijzen integendeel kunnen verhogen en nog steeds met dumping en onderbieding van de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie blijven verkopen.
(61)
Hoewel het binnenlandse verbruik in China en de consumptie in de rest van Azië en andere opkomende markten naar verwachting zullen groeien, wijst het niveau van de overcapaciteit in China op een sterke stimulans om alternatieve markten te vinden om deze overcapaciteit te absorberen.
(62)
De Commissie heeft ook rekening gehouden met de mogelijke instelling van maatregelen tegen de Chinese uitvoer van MNG naar de Verenigde Staten van Amerika („de VS”) als gevolg van lopende parallelle antidumping- en antisubsidieprocedures van de autoriteiten van de VS tegen China betreffende hetzelfde product. Op 26 november 2014 hebben de autoriteiten van de VS inderdaad definitieve antidumpingmaatregelen ingesteld. Voor vier Chinese producenten-exporteurs is een individueel recht van 20,09 % vastgesteld, terwijl het residuele recht 39,03 % bedraagt. Bijgevolg zal de toegang tot de Amerikaanse markt voor de Chinese uitvoer vermoedelijk worden bemoeilijkt en zal de uitvoer van grote hoeveelheden Chinees MNG waarschijnlijk worden verlegd naar de markt van de Unie, met name indien de maatregelen in de Unie tezelfdertijd zouden vervallen. In dit verband moet worden opgemerkt dat in 2013 ongeveer 26 600 ton MNG uit China is uitgevoerd naar de VS, hetgeen een aanzienlijk deel van het verbruik in de Unie tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek vertegenwoordigt.
(63)
Bovendien was zowel de gemiddelde verkoopprijs van de bedrijfstak van de Unie als de gemiddelde prijs bij invoer in de Unie van de Indonesische producenten-exporteurs, zoals vastgesteld in het parallelle onderzoek vermeld in de overwegingen 61 en 80 van de voorlopige verordening, hoger dan de gemiddelde Chinese prijzen bij invoer in de Unie zonder antidumpingrechten en de gemiddelde prijzen van Chinese invoer in andere derde landen. Wegens de niet-medewerking van de Chinese producenten-exporteurs is deze analyse gebaseerd op de beschikbare informatie, d.w.z. de Chinese uitvoerdatabank. Het prijsbeleid van de Chinese exporteurs wees erop dat, als de antidumpingmaatregelen zouden komen te vervallen, de Unie voor de Chinese exporteurs een aantrekkelijke markt zou zijn, aangezien zij hun prijzen bij uitvoer naar de Unie zouden kunnen verhogen.
(64)
Dat het marktaandeel van de invoer uit China ondanks de geldende maatregelen groeit, toont ook aan dat de Chinese producenten-exporteurs nog steeds belangstelling hebben voor de markt van de Unie. Gezien de vastgestelde prijsniveaus blijft de EU-markt voor MNG aantrekkelijk voor de Chinese uitvoer. Dat zal waarschijnlijk nog meer het geval zijn als de maatregelen zouden worden ingetrokken.
(65)
Na de mededeling van feiten en overwegingen herhaalde voornoemde belanghebbende zijn argument betreffende de stijgende binnenlandse vraag naar MNG in China, de geringe omvang van de Chinese uitvoer naar de Unie, het marktaandeel ervan, en de hogere prijs van Chinees MNG bij uitvoer naar andere derde landen dan bij uitvoer naar de Unie. Hij stelde dat deze elementen tijdens het onderzoek van de Commissie niet in aanmerking waren genomen.
(66)
In de eerste plaats is het argument dat de ontwikkeling van de Chinese productiecapaciteit en reservecapaciteit, de stijgende binnenlandse vraag naar MNG in China, de geringe omvang van de Chinese uitvoer naar de Unie, het marktaandeel ervan als omschreven in overweging 49, en de prijs van de Chinese uitvoer naar de Unie en andere derde landen niet in aanmerking zijn genomen, ongegrond. Zoals uit de overwegingen 49 tot en met 64 blijkt, zijn die elementen wel degelijk onderzocht, en de desbetreffende conclusies zijn aan de belanghebbenden ter kennis gebracht. In de tweede plaats heeft de betrokkene tot staving van zijn bewering niets nieuws aangevoerd ter aanvulling van de elementen die de Commissie tijdens het onderzoek had vastgesteld.
(67)
Ten slotte betwistte de betrokkene de beoordeling van de Commissie in overweging 62, dat de Chinese uitvoer wegens de door de autoriteiten van de VS ingestelde antidumpingmaatregelen op de uitvoer van MNG uit China naar de VS, zou kunnen worden verlegd van de VS naar de Unie.
(68)
Zoals in overweging 62 reeds is uiteengezet, wordt evenwel opgemerkt dat indien de maatregelen in de Unie zouden vervallen, het gelet op de antidumpingmaatregelen die zijn ingesteld op de uitvoer van Chinees MNG naar de VS waarschijnlijk is dat de Chinese uitvoer zal worden verlegd naar de markt van de Unie.
(69)
Het desbetreffende argument van de betrokkene moest dan ook worden afgewezen.
4. Conclusie betreffende de waarschijnlijkheid van voortzetting van dumping
(70)
Uit bovenstaande analyse is gebleken dat Chinese producten nog steeds tegen dumpingprijzen en met aanzienlijke dumpingmarges op de markt van de Unie werden ingevoerd. Gezien de bevindingen betreffende de aanzienlijke reserveproductiecapaciteit in China en de waarschijnlijkheid dat aanzienlijke hoeveelheden van de uitvoer tegen dumpingprijzen worden verlegd naar de markt van de Unie, komt de Commissie tot de conclusie dat het zeer waarschijnlijk is dat de dumping zal worden voortgezet als de maatregelen worden ingetrokken.
D. DEFINITIE VAN DE BEDRIJFSTAK VAN DE UNIE
(71)
Het soortgelijke product werd tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek door één producent van de Unie vervaardigd. Deze vormt de „bedrijfstak van de Unie” in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening.
(72)
Daar de bedrijfstak van de Unie uit slechts één producent bestaat, moesten alle cijfers betreffende gevoelige gegevens met het oog op de vertrouwelijkheid in geïndexeerde vorm of als orde van grootte worden gepresenteerd.
E. SITUATIE OP DE MARKT VAN DE UNIE
1. Verbruik in de Unie
(73)
De Commissie heeft het verbruik in de Unie vastgesteld door het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie op te tellen bij de invoer uit China en andere derde landen, op basis van Eurostat en gegevens die zijn verstrekt door de Indonesische producenten-exporteurs waarop het in overweging 7 bedoelde parallelle antidumpingonderzoek betrekking heeft.
(74)
Een van de belanghebbenden stelde dat de desbetreffende GN-codes in Eurostat ook betrekking hebben op andere producten dan het betrokken product en dat de invoer uit China derhalve ook glutaminezuur en zouten daarvan kan omvatten. Aangezien de invoergegevens zijn ontleend aan Eurostat op het niveau van de Taric-code (geïntegreerd tarief van de Europese Unie), hadden zij echter slechts betrekking op het betrokken product; dit argument werd dan ook afgewezen.
(75)
Dezelfde belanghebbende voerde aan dat niet al het in China geproduceerde en naar de Unie uitgevoerde MNG de zuiverheid had die in de Unie is vereist voor levensmiddelenadditieven, en vroeg zich af of dit weerspiegeld werd in de omvang van de invoer uit China. Zoals in overweging 22 reeds is vastgesteld, vallen alle soorten MNG, ongeacht de zuiverheid ervan, binnen de reikwijdte van dit onderzoek; dit argument werd dan ook afgewezen.
(76)
Het aldus berekende verbruik in de Unie ontwikkelde zich als volgt:
Tabel 1
Verbruik in de Unie (ton)
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Index (BJ 2010/BJ 2011 = 100)
100
87
93
98
Bron: Eurostat en antwoorden op de vragenlijst/gegevens verstrekt door de Indonesische producenten-exporteurs.
(77)
Het verbruik in de Unie is van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 gedaald, en in boekjaar 2012/2013 en tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek opnieuw licht gestegen. Het verbruik is tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 2 % gedaald. De daling van het verbruik van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 was voornamelijk toe te schrijven aan een daling van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie als gevolg van een daling van de productie in dezelfde periode (zie overweging 100). De invoer bleef in die periode op een vergelijkbaar niveau. De stijging van het verbruik in boekjaar 2012/2013 is bijna uitsluitend toe te schrijven aan een toename van de invoer, aangezien de verkoop van de bedrijfstak van de Unie min of meer op hetzelfde niveau bleef. Ten slotte nam het invoervolume tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek aanzienlijk toe, met name uit Indonesië (zie overweging 88), terwijl de verkoop van de bedrijfstak van de Unie opnieuw daalde.
(78)
Een van de belanghebbenden voerde aan dat de beschrijving van de ontwikkeling van het verbruik onvolledig was, omdat geen rekening werd gehouden met het feit dat de invoer van Vietnamees MNG was vervangen door Indonesische invoer en dat de gebruikers daarom niet langer verdere prijsstijgingen verwachtten en hun voorraden verminderden. Hoewel de invoer van MNG uit andere derde landen, waaronder Vietnam, in de beoordelingsperiode inderdaad daalde en die uit Indonesië steeg, is dit niet van invloed op de ontwikkeling van het totale verbruik in de Unie als zodanig. Ook de gevolgen van eventuele ontwikkelingen van de invoerstromen en de mogelijke reactie daarop van marktdeelnemers zoals gebruikers hebben geen invloed op de ontwikkeling van het verbruik als zodanig. Dit argument werd derhalve afgewezen.
2. Invoer uit het betrokken land
a) Omvang en marktaandeel van de invoer uit het betrokken land
(79)
De omvang en het marktaandeel van de invoer uit China zijn vastgesteld op basis van gegevens van Eurostat en gegevens die zijn verstrekt door de Indonesische producenten-exporteurs waarop het in overweging 7 bedoelde parallelle antidumpingonderzoek betrekking heeft.
(80)
De invoer in de Unie vanuit het betrokken land en het marktaandeel ontwikkelden zich als volgt:
Tabel 2
Omvang van de invoer en marktaandeel
Land
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
China
Volume (ton)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Marktaandeel - Index
100
57
136
168
Bron: Eurostat en antwoorden op de vragenlijst/gegevens verstrekt door de Indonesische producenten-exporteurs.
(81)
De invoer uit China is van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 gedaald, maar is in boekjaar 2012/2013 en tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek aanmerkelijk gestegen. Over de gehele beoordelingsperiode is de invoer uit China met 65 % gestegen. Het overeenkomstige marktaandeel vertoonde een soortgelijke trend: van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 is het eerst gedaald, en vervolgens is het tot aan het tijdvak van het nieuwe onderzoek aanmerkelijk gestegen. Tijdens de beoordelingsperiode is het marktaandeel in totaal met 68 % gestegen. Ondanks deze relatieve stijgingen bleven de omvang van de invoer uit China en het marktaandeel ervan in absolute cijfers tijdens de beoordelingsperiode laag.
b) Prijs van de invoer uit het betrokken land en prijsonderbieding
(82)
De invoerprijzen zijn vastgesteld op basis van gegevens van Eurostat.
(83)
Onderstaande tabel bevat de gemiddelde prijs van de invoer uit China:
Tabel 3
Invoerprijzen
Land
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
China
Gemiddelde prijs (EUR/ton) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
De gemiddelde prijzen van de invoer uit China daalden gestaag van boekjaar 2010/2011 tot het tijdvak van het nieuwe onderzoek, en met in totaal 20 % in de loop van de beoordelingsperiode.
(85)
De Commissie stelde de prijsonderbieding tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek vast aan de hand van een vergelijking van:
-
de gewogen gemiddelde verkoopprijs van de bedrijfstak van de Unie aan onafhankelijke afnemers op de markt van de Unie, gecorrigeerd tot het niveau af fabriek, en
-
de uitvoerprijs, vastgesteld op basis van de invoerstatistieken waarover de Commissie beschikte, namelijk Eurostat, berekend op basis van een gewogen gemiddelde, met de nodige correcties voor douanerechten, antidumpingrechten en kosten na invoer.
(86)
De vergelijking gaf geen onderbieding van de prijzen van de bedrijfstak van de Unie door de invoer uit China op de markt van de Unie te zien. Na aftrek van het effect van de antidumpingrechten bedroeg de onderbiedingsmarge echter meer dan 10 %.
3. Invoer uit Indonesië
a) Omvang en marktaandeel van de invoer uit Indonesië
(87)
De Commissie heeft de omvang van de invoer uit Indonesië vastgesteld op basis van gegevens van Eurostat en gegevens die zijn verstrekt door de Indonesische producenten-exporteurs in het in overweging 7 bedoelde parallelle antidumpingonderzoek.
(88)
De invoer in de Unie vanuit Indonesië en het marktaandeel ontwikkelden zich als volgt:
Tabel 4
Omvang van de invoer en marktaandeel
Land
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Indonesië
Volume (ton)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Marktaandeel - Index
100
126
227
287
Bron: Eurostat en antwoorden op de vragenlijst/gegevens verstrekt door de Indonesische producenten-exporteurs.
(89)
De omvang van de invoer uit Indonesië is tijdens de beoordelingsperiode bijna verdrievoudigd. De invoer steeg voortdurend en aanmerkelijk, met 182 %, van 8 638 ton in boekjaar 2010/2011 tot 24 385 ton in het tijdvak van het nieuwe onderzoek.
(90)
Het overeenkomstige marktaandeel is tijdens de beoordelingsperiode bijna verdrievoudigd. Het steeg ondanks de algemene daling van het verbruik (- 2 %) met 187 %.
b) Prijzen van de invoer uit Indonesië
(91)
De Commissie heeft de invoerprijzen vastgesteld op basis van gegevens van Eurostat en gegevens die zijn verstrekt door de in de steekproef opgenomen Indonesische producenten-exporteurs in het in overweging 7 bedoelde lopende antidumpingonderzoek.
(92)
De gemiddelde prijs van de invoer in de Unie vanuit Indonesië ontwikkelde zich als volgt:
Tabel 5
Invoerprijzen
Land
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Indonesië
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Bron: Eurostat en antwoorden op de vragenlijst/gegevens verstrekt door de Indonesische producenten-exporteurs.
(93)
De gemiddelde invoerprijs van MNG uit Indonesië is van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 licht gestegen, alvorens in boekjaar 2012/2013, en in het tijdvak van het nieuwe onderzoek zelfs nog verder, te dalen. De gemiddelde invoerprijs van MNG uit Indonesië is tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 8 % gedaald.
4. Niet aan maatregelen onderworpen invoer uit andere derde landen
(94)
De omvang, het marktaandeel en de prijzen van de invoer uit andere derde landen ontwikkelden zich als volgt:
Tabel 6
Invoer uit andere derde landen
Land
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Brazilië
Volume (ton)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Marktaandeel - Index
100
48
49
39
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korea, Republiek
Volume (ton)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Marktaandeel - Index
100
198
79
65
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Volume (ton)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Marktaandeel - Index
100
121
34
14
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Andere derde landen
Volume (ton)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Marktaandeel - Index
100
79
52
45
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Totaal andere derde landen
Volume (ton)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Marktaandeel - Index
100
110
45
29
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Bron: Eurostat en antwoorden op de vragenlijst/gegevens verstrekt door de Indonesische producenten-exporteurs.
(95)
De omvang van de invoer uit andere derde landen daalde in totaal van 10 268 ton in boekjaar 2010/2011 naar 2 894 ton in het tijdvak van het nieuwe onderzoek, ofwel met 72 % tijdens de beoordelingsperiode. Het overeenkomstige marktaandeel daalde in die periode met 71 %. In het tijdvak van het nieuwe onderzoek bedroeg het marktaandeel van de invoer uit andere derde landen slechts ongeveer een kwart van zijn niveau in boekjaar 2010/2011. In totaal steeg de prijs van de invoer uit derde landen tijdens de beoordelingsperiode met 10 %.
(96)
Eén belanghebbende stelde dat de totale invoer, waaronder die uit China en Indonesië, tijdens de beoordelingsperiode stabiel was gebleven.
(97)
Deze bewering was in strijd met de beschikbare statistieken waarop de bevindingen van het onderzoek zijn gebaseerd, zoals weergegeven in tabel 7. In feite steeg de totale invoer in de Unie tijdens de beoordelingsperiode met 46 %. Het argument werd daarom van de hand gewezen.
(98)
De totale invoer, met inbegrip van die uit China en Indonesië, ontwikkelde zich als volgt:
Tabel 7
Totale invoer
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Totale invoer
Volume (ton)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Bron: Eurostat en antwoorden op de vragenlijst/gegevens verstrekt door de Indonesische producenten-exporteurs.
5. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
(99)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening onderzocht de Commissie alle economische factoren en parameters die gevolgen hebben voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie.
a) Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(100)
De totale productie in de Unie, de productiecapaciteit en de bezettingsgraad ontwikkelden zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 8
Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Productievolume - Index
100
95
107
91
Productiecapaciteit - Index
100
100
100
100
Bezettingsgraad - Index
100
95
107
91
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(101)
De productie fluctueerde tijdens de beoordelingsperiode. Hoewel de productie van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 daalde, steeg zij van boekjaar 2011/2012 tot in boekjaar 2012/2013, en werd tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek het laagste niveau bereikt. Uit het onderzoek bleek dat de schommelingen voornamelijk veroorzaakt werden door de onderhoudsstops bij de bedrijfstak van de Unie om de 15 maanden en door de slechte weersomstandigheden tijdens de winter van 2010/2011, waardoor de levering van één van de belangrijkste grondstoffen (ammoniak) werd verstoord. Tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek werd de onderhoudsstop verlengd in een poging de grote voorraden te verkleinen. Tijdens de beoordelingsperiode is het productievolume in totaal met 9 % gedaald.
(102)
Eén partij stelde dat de productie en de bezettingsgraad pas daalden nadat zij in de periode vóór de beoordelingsperiode aanzienlijk waren gestegen. Op grond daarvan stelde hij dat de dalende tendens van deze factoren derhalve niet op schade wijst. Voor de vaststelling van tendensen van de verschillende schade-indicatoren heeft de Commissie haar beoordeling gebaseerd op de beoordelingsperiode, die is bepaald bij de opening van het onderzoek. De beoordelingsperiode bestaat uit het tijdvak van het nieuwe onderzoek en de drie daaraan voorafgaande boekjaren, hetgeen overeenstemt met de vaste praktijk. Het enkele feit dat bepaalde schade-indicatoren vóór de beoordelingsperiode hogere waarden te zien gaven, volstaat niet om van die praktijk af te wijken. Derhalve kunnen alleen de tendensen tijdens de beoordelingsperiode in aanmerking worden genomen. Dit argument werd dan ook verworpen.
(103)
De productiecapaciteit bleef tijdens de beoordelingsperiode over het algemeen stabiel.
(104)
De bezettingsgraad ontwikkelde zich, als gevolg van de daling van het productievolume en de stabiele productiecapaciteit, in overeenstemming met het productievolume, namelijk eerst een daling in boekjaar 2011/2012, vervolgens een stijging in boekjaar 2012/2013 en weer een daling in het tijdvak van het nieuwe onderzoek. Overeenkomstig de daling van het productievolume liep de bezettingsgraad tijdens de beoordelingsperiode in totaal terug met 9 %.
b) Verkoopvolume en marktaandeel
(105)
De omvang van de verkoop en het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 9
Omvang van de verkoop en marktaandeel
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Verkoop in de Unie - Index
100
84
85
83
Marktaandeel - Index
100
96
91
85
Bron: Antwoorden op de vragenlijst, Eurostat en antwoorden op de vragenlijst/gegevens verstrekt door de Indonesische producenten-exporteurs.
(106)
De omvang van de verkoop van MNG door de bedrijfstak van de Unie daalde tijdens de beoordelingsperiode met 17 %. De omvang van de verkoop daalde voornamelijk van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012, en is in de volgende jaren vrij stabiel gebleven. De daling van de omvang van de verkoop, samen met de parallelle daling van het verbruik en de toename van de invoer, vooral uit Indonesië, heeft geleid tot een daling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie van in totaal ongeveer 15 % tijdens de beoordelingsperiode. Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie is van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 met 4 % gedaald, wat samenviel met een stijging van het marktaandeel van de invoer uit Indonesië en China in dezelfde periode. Van boekjaar 2012/2013 tot het eind van het tijdvak van het nieuwe onderzoek bleef het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie gestaag dalen, terwijl de omvang van de invoer uit Indonesië en het marktaandeel ervan sterk toenamen. Ook de invoer uit China en het marktaandeel ervan zijn in de beoordelingsperiode gestegen, al bleven zij gedurende deze periode op een laag niveau.
c) Groei
(107)
Terwijl het verbruik in de Unie tijdens de beoordelingsperiode met 2 % is gedaald, daalde de omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie met 17 %, hetgeen tot een verlies van marktaandeel van 15 % leidde.
d) Werkgelegenheid en productiviteit
(108)
De werkgelegenheid en de productiviteit ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 10
Werkgelegenheid en productiviteit
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Aantal werknemers - Index
100
103
107
108
Productiviteit (eenheden per werknemer) - Index
100
92
100
85
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(109)
De werkgelegenheid in de bedrijfstak van de Unie nam voortdurend toe en is tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 8 % gestegen. Deze stijging was voornamelijk het gevolg van de integratie van een voormalige gelieerde onderneming in 2011 en de uitbreiding van de onderhoudsafdeling van de bedrijfstak van de Unie.
(110)
De productiviteit daalde als gevolg van de combinatie van een toename van de werkgelegenheid en de daling van de productie zoals aangegeven in tabel 8 in overweging 100.
6. Hoogte van de dumpingmarge en herstel van eerdere dumping
(111)
De voor China vastgestelde dumpingmarge lag aanzienlijk boven de de-minimisdrempel, terwijl het volume van de invoer uit China tijdens de hele beoordelingsperiode klein bleef. Indien de maatregelen worden ingetrokken, zou het effect van de werkelijke dumpingmarges op de bedrijfstak van de Unie echter aanzienlijk zijn, gezien de toenemende omvang en de dalende prijzen van de invoer uit China en de verwachte ontwikkeling van de invoer uit China indien de maatregelen zouden komen te vervallen. In het antidumpingonderzoek betreffende de invoer van MNG uit Indonesië dat is vermeld in overweging 7 zijn tezelfdertijd aanzienlijke dumpingmarges vastgesteld voor de medewerkende producenten-exporteurs in Indonesië, die hun marktaandeel op de markt van de Unie tijdens de beoordelingsperiode aanmerkelijk hebben vergroot.
(112)
Zoals vermeld in overweging 124, herstelde de bedrijfstak van de Unie nog van de gevolgen van eerdere schade veroorzakende dumping door de invoer van MNG uit China. Nu de invoer met dumping uit Indonesië in de beoordelingsperiode aanzienlijk is toegenomen en is vastgesteld dat deze aanmerkelijke schade heeft toegebracht aan de bedrijfstak van de Unie (12), kan worden geconcludeerd dat dit proces van herstel werd teruggedraaid.
a) Prijzen en factoren die prijzen beïnvloeden
(113)
De gemiddelde verkoopprijs van de producenten in de Unie aan niet-verbonden afnemers ontwikkelde zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 11
Gemiddelde verkoopprijs
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Gemiddelde verkoopprijs per eenheid op de markt van de Unie (EUR/ton)
Index
100
107
101
97
Productiekosten per eenheid (EUR/ton)
Index
100
120
124
130
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(114)
De gemiddelde verkoopprijs per eenheid van de bedrijfstak van de Unie aan niet-verbonden afnemers in de Unie daalde tijdens de beoordelingsperiode met 3 %. De prijs steeg eerst met 7 % van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012, maar daalde sindsdien voortdurend tot het eind van het tijdvak van het nieuwe onderzoek. De prijsstijging van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 kan worden gezien als een gevolg van de stijging van de kosten in dezelfde periode, zij het dat de kostenstijging meer uitgesproken was dan de prijsstijging. Tegelijkertijd steeg de invoer uit Indonesië en oefende deze aanzienlijke prijsdruk uit op de bedrijfstak van de Unie. Als gevolg daarvan daalden de prijzen van de bedrijfstak van de Unie met 6 % van boekjaar 2011/2012 tot in boekjaar 2012/2013 en nog eens met 4 % tussen boekjaar 2012/2013 en het eind van het tijdvak van het nieuwe onderzoek.
(115)
De productiekosten per eenheid zijn tijdens de beoordelingsperiode met 30 % gestegen. Er was een voortdurende toename vanaf boekjaar 2011/2012, wat hoofdzakelijk het gevolg was van een stijging van de grondstoffen- en loonkosten. Zoals hierboven vermeld, kon deze kostenstijging wegens de prijsdruk van de invoer met dumping uit Indonesië niet worden opgevangen door een gelijkwaardige prijsstijging.
(116)
Eén belanghebbende verzocht de Commissie te onderzoeken of de potentiële opname van bijproducten in de productiekosten van de bedrijfstak van de Unie de gemiddelde productiekosten van de bedrijfstak van de Unie kunstmatig kan hebben verhoogd. Uit het onderzoek is gebleken dat de bijproducten correct zijn toegewezen en in geen geval het beeld van de schade verstoren. Dit argument werd dan ook verworpen.
b) Loonkosten
(117)
De gemiddelde loonkosten van de bedrijfstak van de Unie ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 12
Gemiddelde loonkosten per werknemer
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Gemiddelde loonkosten per werknemer (EUR)
Index
100
117
125
124
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(118)
De gemiddelde loonkosten per werknemer stegen met 24 %. Dit kan voornamelijk worden verklaard door toenemende inspanningen van de bedrijfstak van de Unie om de prestaties van zijn werknemers en medewerkers te verbeteren en het productieproces te optimaliseren.
c) Voorraden
(119)
De voorraden van de producent in de Unie ontwikkelden zich tijdens de boordelingsperiode als volgt:
Tabel 13
Voorraden
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Eindvoorraden
Index
100
82
164
143
Eindvoorraden uitgedrukt in percentage van de productie
Index
100
86
153
156
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(120)
De eindvoorraden stegen tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 43 %. Van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 daalden de eindvoorraden na een afname van het productievolume en een toename van de omvang van de uitvoer. Van boekjaar 2011/2012 tot in boekjaar 2012/2013 namen de voorraden toe als gevolg van een stijging van de productie terwijl de verkoop van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie nagenoeg stabiel bleef. Van boekjaar 2012/2013 tot het eind van het tijdvak van het nieuwe onderzoek namen de eindvoorraden opnieuw af, voornamelijk als gevolg van een besluit om de productie te verminderen in een poging om de grote voorraden te doen afnemen.
(121)
De eindvoorraden als percentage van de productie namen van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 af, maar zijn van boekjaar 2011/2012 tot in boekjaar 2012/2013 nagenoeg verdubbeld. Ze stegen verder van boekjaar 2012/2013 tot het eind van het tijdvak van het nieuwe onderzoek. Tijdens de beoordelingsperiode namen de eindvoorraden in totaal toe met 56 %. De toename in boekjaar 2012/2013 en in het tijdvak van het nieuwe onderzoek moet worden gezien in het licht van de toenemende omvang van de invoer met dumping uit Indonesië, terwijl de verkoop in de Unie in dezelfde periode nagenoeg stabiel bleef.
d) Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
(122)
De winstgevendheid, de kasstroom, de investeringen en het rendement van investeringen van de producent in de Unie ontwikkelden zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 14
Winstgevendheid, kasstroom, investeringen en rendement van investeringen
BJ 2010/2011
BJ 2011/2012
BJ 2012/2013
Tijdvak van het nieuwe onderzoek
Winstgevendheid van de verkoop in de Unie aan niet-verbonden afnemers (% van de omzet)
Index
100
30
- 31
- 80
Kasstroom (EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investeringen (EUR)
Index
100
182
143
197
Rendement van investeringen
Index
100
14
- 61
- 110
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(123)
De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie werd vastgesteld door de nettowinst vóór belastingen van de verkoop van het soortgelijke product aan niet-verbonden afnemers in de Unie uit te drukken als percentage van de omzet. In boekjaar 2010/2011 en boekjaar 2011/2012 daalde de winstgevendheid aanzienlijk, maar bleef positief. Vanaf boekjaar 2012/2013 werd de winstgevendheid negatief. Tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek is deze nog verder gedaald. De winstgevendheid daalde tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 180 %. Deze ontwikkeling was vooral toe te schrijven aan de prijsdruk van de invoer uit Indonesië, die tegen dumpingprijzen de Unie binnenkwam, en die de bedrijfstak van de Unie verhinderde zijn prijzen in overeenstemming met de stijging van de kosten vast te stellen. De netto kasstroom is het vermogen van de bedrijfstak van de Unie om zijn activiteiten zelf te financieren. De netto kasstroom vertoonde dezelfde ontwikkeling als de winstgevendheid, namelijk een continue daling tijdens de beoordelingsperiode met negatieve resultaten vanaf boekjaar 2012/2013. Deze ontwikkeling werd in het tijdvak van het nieuwe onderzoek nog versterkt. De totale netto kasstroom daalde tijdens de beoordelingsperiode met 119 %.
(124)
De investeringen namen tijdens de beoordelingsperiode toe met 97 %. Het ging voornamelijk om investeringen die noodzakelijk waren voor het onderhoud en de naleving van de wettelijke veiligheidseisen. Terwijl de bedrijfstak van de Unie nog steeds herstelde van de eerdere dumping door Chinese producenten-exporteurs vóór de beoordelingsperiode, begon zijn situatie te verbeteren en was deze winstgevend aan het begin van de beoordelingsperiode tot boekjaar 2011/2012. Onder deze omstandigheden werd een aantal investeringen gedaan die niet langer konden worden uitgesteld, wat de aanzienlijke stijging van het investeringsniveau in boekjaar 2011/2012 en de daaropvolgende jaren verklaart.
(125)
Het rendement van investeringen is de winst in procenten van de nettoboekwaarde van de investeringen. NET als bij de andere financiële indicatoren was het rendement van investeringen van de productie en verkoop van het soortgelijke product vanaf boekjaar 2012/2013 negatief, wat de negatieve ontwikkeling van de winstgevendheid weerspiegelt. Het rendement van investeringen daalde tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 210 %.
(126)
Rekening houdend met de dalende winstgevendheid en afnemende kasstroom werd het vermogen van de onderneming om kapitaal aan te trekken ook negatief beïnvloed.
e) Conclusie inzake schade
(127)
Nagenoeg alle belangrijke schade-indicatoren vertoonden een negatieve ontwikkeling. Het productievolume en de bezettingsgraad daalden tijdens de beoordelingsperiode aldus met ongeveer 9 % en de omvang van de verkoop met 17 %. In een poging om de verliezen van de omvang van de verkoop en het marktaandeel te compenseren, daalde de gemiddelde prijs van de bedrijfstak van de Unie tijdens de beoordelingsperiode met 3 %, terwijl de kosten van de productie met 30 % stegen. Als gevolg daarvan daalde de winstgevendheid, die aan het begin van de beoordelingsperiode nog positief was; in boekjaar 2012/2013 werd zij negatief en tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek daalde zij nog verder. Soortgelijke negatieve ontwikkelingen kunnen worden waargenomen voor de netto kasstroom en het rendement van investeringen.
(128)
De werkgelegenheid steeg tijdens de beoordelingsperiode met 8 %. Deze stijging tijdens de beoordelingsperiode is te verklaren door de integratie van een voormalige gelieerde onderneming in 2011 en de uitbreiding van de onderhoudsafdeling van de bedrijfstak van de Unie. Ook de investeringen toonden een positieve ontwikkeling. Ze hielden voornamelijk verband met preventieve maatregelen en beveiligingseisen, maar niet met een verhoging van de capaciteit. Deze positieve ontwikkelingen sluiten het bestaan van schade dus niet uit.
(129)
Een van de belanghebbenden stelde dat een negatieve ontwikkeling van slechts enkele schade-indicatoren niet volstaat om te concluderen dat er sprake is van aanmerkelijke schade. Artikel 3, lid 5, van de basisverordening vereist niet dat alle schade-indicatoren een negatieve trend vertonen, maar de situatie van de bedrijfstak van de Unie moet worden onderzocht door de ontwikkeling van de schade-indicatoren als geheel te beoordelen. In dit geval laten bijna alle schade-indicatoren een negatieve trend zien, waaronder de voornaamste indicatoren zoals verkoop, productie en marktaandeel, gemiddelde verkoopprijzen en winstgevendheid.
(130)
Rekening houdend met het bovenstaande heeft de Commissie geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening.
F. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN VOORTZETTING EN/OF HERHALING VAN DUMPING
1. Opmerking vooraf
(131)
Zoals in de overwegingen 99 tot en met 130 is vermeld, heeft de bedrijfstak van de Unie in het tijdvak van het nieuwe onderzoek aanmerkelijke schade geleden. Tijdens de hele beoordelingsperiode bleven de hoeveelheden van de invoer uit China op de markt van de Unie beperkt, terwijl de invoer uit Indonesië en het marktaandeel ervan in dezelfde periode bijna verdrievoudigde. In het parallelle antidumpingonderzoek betreffende de invoer van MNG uit Indonesië dat is vermeld in overweging 7, werd geconcludeerd dat de invoer uit Indonesië plaatsvond met dumping en dat deze aanmerkelijke schade heeft berokkend aan de bedrijfstak van de Unie, terwijl de invoer uit China, gezien de geringe omvang en de prijzen ervan, niet mede de oorzaak is geweest van de schade (13). Zoals uiteengezet in de overwegingen 48 en 70, heeft het onderzoek ook aangetoond dat de invoer uit China in het tijdvak van het nieuwe onderzoek met dumping plaatsvond en dat het waarschijnlijk is dat de dumping wordt voortgezet indien de maatregelen zouden komen te vervallen.
2. Effect van het verwachte volume van de invoer uit China en gevolgen voor de prijzen bij het intrekken van de maatregelen
(132)
De Commissie heeft overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening onderzocht of het waarschijnlijk is dat opnieuw schade zal worden toegebracht indien de thans geldende maatregelen zouden komen te vervallen, dus de potentiële gevolgen van de invoer uit China voor de markt van de Unie en de bedrijfstak van de Unie.
(133)
Dat onderzoek was toegespitst op de reservecapaciteit van de Chinese producenten-exporteurs, de aantrekkelijkheid van de markt van de Unie, en het prijsbeleid van de Chinese producenten in de Unie. Ten slotte zijn ook de antidumpingmaatregelen betreffende de invoer van MNG uit Indonesië in aanmerking genomen.
(134)
Zoals vermeld in overweging 51 werd de totale reservecapaciteit van MNG in China in 2012 geraamd op 600 000 tot 900 000 ton. Dat is ruimschoots meer dan het totale verbruik van MNG in de Unie in dezelfde periode.
(135)
Redelijkerwijs kan worden aangenomen dat als de maatregelen worden ingetrokken, ten minste een deel van deze reservecapaciteit naar alle waarschijnlijkheid zal worden verlegd naar de markt van de Unie, wegens de aantrekkelijkheid van de markt van de Unie, zoals beschreven in de overwegingen 59 tot en met 64.
(136)
Zoals in overweging 50 reeds is vermeld, zouden de prijzen van de Chinese invoer zonder antidumpingrechten de verkoopprijzen in de Unie met gemiddeld meer dan 10 % onderbieden. Zij zouden ook lager zijn dan de prijzen van de invoer uit Indonesië. Daaruit werd geconcludeerd dat de Chinese producenten-exporteurs bij het vervallen van de maatregelen hoogstwaarschijnlijk de prijsdruk op de markt van de Unie zullen vergroten, waardoor de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden, nog zal verergeren. Dienaangaande moet eraan worden herinnerd dat het parallelle antidumpingonderzoek heeft aangetoond dat de invoer uit Indonesië een prijsdruk uitoefende op de markt van de Unie, waardoor de bedrijfstak van de Unie zijn prijzen niet kon verhogen in overeenstemming met de stijgende kosten, maar, in tegendeel, zijn prijzen tijdens de beoordelingsperiode moest verlagen.
(137)
Zoals in overweging 60 reeds is vermeld, kunnen de prijzen van invoer uit China stijgen indien de maatregelen zouden komen te vervallen. Rekening houdend met de aanzienlijke prijsonderbieding die na aftrek van de antidumpingrechten is vastgesteld, is er dus zelfs als de Chinese invoerprijzen inderdaad zouden stijgen, een marge waardoor de Chinese exporteurs de invoerprijzen zouden kunnen handhaven onder het prijsniveau van de bedrijfstak van de Unie, waardoor zij op de markt van de Unie zeer waarschijnlijk nog meer marktaandeel zullen kunnen veroveren. In dat geval zou de bedrijfstak van de Unie geconfronteerd worden met een onmiddellijke daling van de verkoop en de verkoopprijzen.
(138)
Ten slotte zal de bedrijfstak van de Unie zich in het licht van het parallelle onderzoek tegen Indonesië en de overeenkomstige maatregelen tegen de invoer van MNG uit dat land, naar verwachting kunnen herstellen van de aanmerkelijke schade die hij heeft geleden. Dat herstel zou in gevaar worden gebracht indien de invoer uit China ten gevolge van het vervallen van de maatregelen in aanzienlijke hoeveelheden en tegen dumpingprijzen hervat zou worden.
3. Na de mededeling van feiten en overwegingen ontvangen opmerkingen
(139)
Na de mededeling van feiten en overwegingen stelde één belanghebbende dat handhaving van de maatregelen de situatie van de producent in de Unie niet zou verbeteren, aangezien de verslechtering van zijn situatie vooral wordt veroorzaakt door andere factoren dan de invoer van MNG uit China. Hij stelde dat die factoren met name bestonden in de gevolgen van het investeringsbeleid van de bedrijfstak van de Unie voor zijn winstgevendheid, de stijging van de loonkosten en het ondoelmatige gebruik van hulpbronnen. Bij de beoordeling van de algemene situatie van de bedrijfstak van de Unie zou met die factoren onvoldoende rekening zijn gehouden.
(140)
Opgemerkt moet worden dat de betrokken belanghebbende geen nieuwe informatie of bewijsmateriaal heeft aangevoerd die deze beweringen staven.
(141)
Wat de investeringen door de bedrijfstak van de Unie betreft, heeft deze belanghebbende niet verduidelijkt in welke mate die investeringen de winstgevendheid van de bedrijfstak hebben kunnen beïnvloeden. Zoals beschreven in overweging 124, waren de investeringen van de bedrijfstak van de Unie gebaseerd op redelijke commerciële beslissingen en kunnen zij niet als onnodig worden beschouwd. Bovendien worden investeringskosten in de loop van de tijd afgeschreven en hadden zij als zodanig geen ernstige gevolgen voor de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie.
(142)
Wat de stijging van de loonkosten betreft, kunnen om vertrouwelijkheidsredenen weliswaar geen nauwkeurige cijfers worden verstrekt, maar uit het onderzoek is gebleken dat de gevolgen van die stijging voor de totale productiekosten niet significant waren.
(143)
Wat het ondoelmatige gebruik van hulpbronnen betreft, heeft de betrokkene niet verduidelijkt wat die ondoelmatigheid juist inhield, en het onderzoek heeft geen potentiële ondoelmatigheid van de bedrijfstak van de Unie aan het licht gebracht.
(144)
Op deze gronden werden die argumenten afgewezen.
4. Conclusie
(145)
Gezien de bevindingen van het onderzoek, namelijk de reservecapaciteit, de aantrekkelijkheid van de markt van de Unie en de verwachte prijzen van de invoer uit China, wordt geconcludeerd dat intrekking van de maatregelen naar alle waarschijnlijkheid zal leiden tot herhaling van schade en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade zal verergeren als gevolg van de waarschijnlijke stijging van de Chinese invoer tegen dumpingprijzen die de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie onderbieden.
G. BELANG VAN DE UNIE
(146)
Overeenkomstig artikel 21 van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of handhaving van de bestaande antidumpingmaatregelen ten aanzien van China in strijd is met het belang van de Unie in haar geheel. Het belang van de Unie werd vastgesteld aan de hand van een afweging van alle belangen van de betrokkenen, met inbegrip van die van de bedrijfstak van de Unie, de importeurs en de gebruikers.
(147)
Alle belanghebbenden werden overeenkomstig artikel 21, lid 2, van de basisverordening in de gelegenheid gesteld hun standpunt uiteen te zetten.
(148)
Op basis hiervan onderzocht de Commissie of er, ondanks het feit dat de dumping en de schade waarschijnlijk zullen worden voortgezet, dwingende redenen waren om te concluderen dat handhaving van de bestaande maatregelen niet in het belang van de Unie is.
1. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(149)
Uit het onderzoek is gebleken dat de bedrijfstak van de Unie in het tijdvak van het nieuwe onderzoek aanmerkelijke schade heeft geleden. Zoals in overweging 131 reeds is vermeld, werd de aanmerkelijke schade veroorzaakt door de invoer met dumping uit Indonesië. Uit het onderzoek is eveneens gebleken dat herhaling van aanmerkelijke schade waarschijnlijk is, mochten de maatregelen tegen de invoer uit China komen te vervallen. Met name zal het als gevolg van de tegen Indonesië opgelegde antidumpingmaatregelen verwachte herstel van de bedrijfstak van de Unie van de schade die hij door de invoer uit dat land heeft geleden, waarschijnlijk in gevaar worden gebracht indien de invoer van MNG uit China op de markt van de Unie tegen dumpingprijzen zou worden hervat.
(150)
Indien de maatregelen worden gehandhaafd, kan worden verwacht dat de bedrijfstak van de Unie ten volle zal kunnen profiteren van de effecten van de maatregelen die zijn opgelegd in het kader van het parallelle antidumpingonderzoek betreffende de invoer van MNG uit Indonesië, namelijk dat hij zal herstellen van de aanmerkelijke schade die hij heeft geleden. Uiteindelijk moet hij in staat zijn om zijn winstgevendheid te verbeteren.
(151)
Derhalve wordt geconcludeerd dat handhaving van de geldende maatregelen ten aanzien van China in het belang van de bedrijfstak van de Unie is.
2. Belang van de importeurs/handelaren
(152)
Veertien bedrijven hebben zich na de bekendmaking van het bericht van opening gemeld. Geen van deze ondernemingen voerde in het tijdvak van het nieuwe onderzoek evenwel MNG uit China in de Unie in.
(153)
Eén handelaar in de Unie die betrokken is bij de wederverkoop van MNG binnen en buiten de Unie maakte zich tijdens het onderzoek kenbaar als gebruiker. Deze handelaar kocht MNG voornamelijk van de bedrijfstak van de Unie, maar ook van importeurs. Hij kocht geen MNG van oorsprong uit China, maar uit Indonesië en andere derde landen. De MNG-gerelateerde activiteit van de handelaar was marginaal in vergelijking met diens totale activiteit. Daaruit werd geconcludeerd dat de geldende maatregelen ten aanzien van de invoer van MNG uit China geen significante negatieve gevolgen hebben voor de situatie van deze handelaar.
3. Belang van de gebruikers
(154)
De gebruikers zijn voornamelijk actief in de levensmiddelen- en drankensector, waar MNG in de productie van kruidenmixen, soepen en kant-en-klaargerechten wordt gebruikt. MNG wordt ook gebruikt in bepaalde „non-foodtoepassingen”, bijvoorbeeld in de productie van detergentia.
(155)
Drieëndertig bedrijven hebben zich gemeld en hebben een vragenlijst ontvangen. Vijf bedrijven hebben aan het onderzoek meegewerkt door de vragenlijst te beantwoorden. Vier van hen waren actief in de levensmiddelen- en drankensector en één in de non-foodsector. Twee van de medewerkende bedrijven, waarvan één in de levensmiddelen- en drankensector actief is en de ander detergentia produceert, werden ter plaatse gecontroleerd.
a) Levensmiddelen- en drankensector
(156)
Uit het onderzoek is gebleken dat MNG gemiddeld ongeveer 5 % vertegenwoordigde van de totale kosten van de MNG bevattende producten die waren vervaardigd door de medewerkende ondernemingen die de nodige gegevens hebben verstrekt.
(157)
Van de vier medewerkende gebruikers voerde slechts één MNG in uit China. Deze medewerkende onderneming betrok MNG van de bedrijfstak van de Unie en voerde ongeveer 40 % van zijn totale aankopen van MNG in uit China. De activiteit in verband met de MNG-bevattende producten vertegenwoordigde ongeveer een derde van haar totale activiteit. Tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek bleek het bedrijf winstgevend te zijn.
(158)
De andere drie ondernemingen voerden in het tijdvak van het nieuwe onderzoek geen MNG in uit China. Van twee van deze ondernemingen was de MNG-gerelateerde activiteit betrekkelijk onbeduidend in vergelijking met hun totale activiteiten. Daarnaast bleek op basis van de verstrekte informatie dat deze twee ondernemingen in het tijdvak van het nieuwe onderzoek winstgevend waren. Hoewel de activiteiten van de derde onderneming in verband met MNG bevattende producten goed waren voor ongeveer een derde van haar totale activiteit, bleek deze onderneming in het tijdvak van het nieuwe onderzoek winstgevend te zijn.
b) Non-foodsector
(159)
Eén van de medewerkende bedrijven gebruikte MNG voor de productie van detergentia. MNG vertegenwoordigde tussen 15 en 20 % van de productiekosten van deze producten. Tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek betrok de onderneming MNG voornamelijk van de bedrijfstak van de Unie. Zij voerde ook MNG in uit andere derde landen, maar niet uit China. Slechts een klein deel van haar activiteit was gewijd aan MNG-bevattende producten in vergelijking met haar totale activiteit die in het onderzoektijdvak bovendien positieve winstmarges [5-10] % bleek te realiseren.
(160)
Deze belanghebbende beweerde dat, gelet op het EU-regelgevingskader waarin het gebruik van fosfaten en andere fosforverbindingen (14) wordt verboden, het aannemelijk is dat MNG in grotere hoeveelheden zal worden gebruikt om in de productie van detergentia fosfaten en andere fosforverbindingen te vervangen. Daarom wordt verwacht dat de vraag naar MNG in de Unie aanzienlijk zal toenemen en dat antidumpingrechten op de invoer van MNG nadelige gevolgen zouden hebben op de ontwikkeling van deze nieuwe markt. Deze partij stelde met name dat het niveau van de geldende antidumpingmaatregelen ten aanzien van de invoer van MNG uit China belet dat invoer uit China op de markt van de Unie komt en dat er in de Unie bijgevolg een risico van schaarste bestaat. Deze onderneming voerde verder aan dat aangezien er ook maatregelen gelden ten aanzien van de invoer van MNG uit Indonesië, er ook geen alternatieve bevoorradingsbronnen zijn.
(161)
Deze gebruiker stelde voorts dat de verwachte toename van het verbruik van MNG ten goede zou komen aan de bedrijfstak van de Unie, die meer zou kunnen verkopen op de markt van de Unie. Anderzijds stelde hij dat de bedrijfstak van de Unie niet over voldoende capaciteit beschikt om aan de toenemende vraag op de markt van de Unie te voldoen.
(162)
In dit stadium is het echter moeilijk te voorspellen welke gevolgen het nieuwe rechtskader op de markt van de Unie zal hebben en of en in hoeverre het de productie van op MNG gebaseerde detergentia zal stimuleren en dus een effect zal hebben op de vraag naar MNG in de Unie. De belanghebbende bood ook geen enkel bewijs met betrekking tot de mate waarin een antidumpingrecht nadelige gevolgen zou kunnen hebben. In dit verband wordt opgemerkt dat het doel van het antidumpingrecht is om gelijke voorwaarden te herstellen op de markt van de Unie. Het onderzoek heeft uitgewezen dat er ook een aantal alternatieve bevoorradingsbronnen zijn, zoals Brazilië, Vietnam en Korea.
(163)
Na de mededeling van feiten en overwegingen herhaalde dezelfde belanghebbende zijn argument dat de vraag naar MNG in de Unie wegens het verbod op fosfaten aanzienlijk zal stijgen en dat de bedrijfstak van de Unie niet aan die stijgende vraag in de Unie zou kunnen voldoen. De betrokkene heeft echter geen nieuwe informatie of bewijsmateriaal aangevoerd om zijn betoog te staven, en dit argument is dan ook afgewezen.
(164)
Wat alternatieve bevoorradingsbronnen betreft, was het marktaandeel van de invoer uit andere derde landen in het boekjaar 2010/2011 aanzienlijk, en daalde het alleen door de oneerlijke prijzen van de invoer uit Indonesië. Naar verwachting zal de instelling van rechten op de invoer van MNG uit Indonesië in het parallelle onderzoek andere derde landen in staat stellen om verloren marktaandeel in de Unie te heroveren. Als de maatregelen ten aanzien van China worden ingetrokken, zouden de verwachte effecten van de antidumpingrechten ten aanzien van Indonesië in gevaar komen, daar de invoer uit China waarschijnlijk op de markt van de Unie zal komen in aanzienlijk grotere hoeveelheden en tegen dumpingprijzen die de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie onderbieden (zoals vastgesteld in de overwegingen 149-151).
(165)
Na de mededeling van feiten en overwegingen herhaalde voornoemde belanghebbende dat er geen echte alternatieve bevoorradingsbronnen zijn, omdat de producenten in andere derde landen deel uitmaken van dezelfde groep als de bedrijfstak van de Unie.
(166)
Zoals in de overwegingen 94 en 95 reeds is vermeld, zijn er in verschillende derde landen, zoals Brazilië, de Republiek Korea of Vietnam, alternatieve bronnen voor de MNG-bevoorrading. In het tijdvak van het nieuwe onderzoek bedroeg het marktaandeel van de invoer uit andere derde landen dan China of Indonesië slechts een kwart van zijn niveau in boekjaar 2010/2011. Mochten de maatregelen ten aanzien van de invoer uit China worden gehandhaafd, dan is er geen reden waarom de invoer uit andere derde landen althans niet ten dele aan de behoeften van de gebruikers van MNG zou kunnen voldoen, met een marktaandeel dat weer het peil van boekjaar 2010/2011 zou bereiken of zelfs overtreffen. Bovendien behoren deze alternatieve bevoorradingsbronnen volgens de beschikbare informatie, waartoe de partijen toegang hadden in het niet-vertrouwelijke dossier, ofwel tot ondernemingen/groepen ondernemingen die losstaan van de Ajinomoto-groep of tot die groep. Zelfs als die alternatieve bevoorradingsbronnen deel uitmaakten van de Ajinomoto-groep, is er hoe dan ook geen enkele aanwijzing dat zij niet tegen billijke voorwaarden zouden leveren op de markt van de Unie. Het argument moet derhalve worden afgewezen.
(167)
Dezelfde belanghebbende stelde ook dat de bedrijfstak van de Unie een machtspositie inneemt en dat er op de markt van de Unie een gebrek aan concurrentie heerst. Hij argumenteerde dat de handhaving van de maatregelen ten aanzien van Chinees MNG de positie van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie zelfs nog verder zou versterken.
(168)
Uit het onderzoek is duidelijk gebleken dat de bedrijfstak van de Unie niet in staat was de omvang van zijn verkoop in de Unie te handhaven aangezien hij zijn marktaandeel met name verloor aan invoer uit Indonesië. Bovendien was de bedrijfstak van de Unie niet in staat zijn prijs in overeenstemming met de stijging van de grondstofkosten te verhogen, gezien de prijsdruk van de invoer met dumping uit Indonesië, en leed hij in het tijdvak van het nieuwe onderzoek aanzienlijke verliezen. De Commissie wees ook op het bestaan van concurrentie door de invoer uit een aantal andere derde landen, die profiteren van de vrije toegang tot de markt van de Unie. Derhalve was er onvoldoende bewijs met betrekking tot een vermeende machtspositie van de bedrijfstak van de Unie en moest het argument worden afgewezen.
(169)
Na de mededeling van feiten en overwegingen stelde de betrokken belanghebbende dat het niet in het belang van de Unie is dat de gebruikers in de Unie afhankelijk zijn van de bedrijfstak van de Unie, en dat er voldoende alternatieve bevoorradingsbronnen zouden moeten zijn. Tot staving van zijn argument merkte de betrokkene op dat de daling van het verbruik van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 vooral te wijten was aan een daling van de productie van de bedrijfstak van de Unie.
(170)
Zoals in overweging 100 reeds is vermeld, daalde de productie van boekjaar 2010/2011 tot in boekjaar 2011/2012 met 5 %, terwijl het verbruik in dezelfde periode daalde met 13 % (zie overwegingen 76 en 78). In boekjaar 2011/2012 lag de bezettingsgraad 5 % lager dan in boekjaar 2010/2011, zodat er in boekjaar 2011/2012 capaciteit over was. De productie van de bedrijfstak van de Unie kan dan ook niet worden beschouwd als een factor die de daling van het verbruik in boekjaar 2011/2012 heeft beïnvloed. Zoals in overweging 166 is vermeld, zijn er hoe dan ook alternatieve bevoorradingsbronnen in andere derde landen. Het argument moet dan ook worden afgewezen.
(171)
Op grond hiervan, en in het bijzonder van het feit dat de maatregelen ten aanzien van China op de medewerkende gebruikers geen significant negatief effect leken te hebben gehad, kwam de Commissie tot de conclusie dat, indien de maatregelen zouden worden gehandhaafd, de impact op de economische situatie van deze marktdeelnemers waarschijnlijk niet significant zou zijn.
4. Belang van de leveranciers
(172)
Vier leveranciers van grondstoffen in de Unie hebben zich gemeld en de vragenlijst beantwoord. De verkoop van grondstoffen aan de bedrijfstak van de Unie vertegenwoordigt slechts een klein deel van hun totale omzet. Twee van deze leveranciers hebben deze conclusie betwist; zij betoogden dat het verdwijnen van de bedrijfstak van de Unie voor hun bedrijf aanzienlijke gevolgen zou hebben. Deze leveranciers stelden dat de gevolgen van een eventuele stopzetting van de productie van MNG in de Unie negatieve gevolgen zou hebben voor hun bedrijf, aangezien suikerfabrieken niet anders kunnen dan een bepaalde hoeveelheid suikerstroop en melasse te produceren, waarvan de bedrijfstak van de Unie de belangrijkste afnemer is. Als die vormen van suiker onverkocht zouden blijven, zou dit afbreuk doen aan de algehele efficiëntie van de fabriek in kwestie.
(173)
Deze argumenten werden evenwel niet met bewijsmateriaal gestaafd en werden derhalve afgewezen.
5. Overige argumenten
(174)
Eén belanghebbende stelde dat de gevolgen van de geldende maatregelen ten aanzien van China moeten worden beoordeeld samen met de gevolgen van de maatregelen ten aanzien van de invoer van MNG uit Indonesië.
(175)
De gevolgen van beide maatregelen voor de gebruikers zijn onderzocht in de context van de beschikbaarheid van alternatieve bevoorradingsbronnen. Daaruit bleek dat een aantal derde landen potentieel MNG naar de Unie kunnen uitvoeren. Die derde landen waren al op de markt van de Unie aanwezig voor de invoer met dumping uit Indonesië in grotere hoeveelheden de Unie binnenkwam.
6. Conclusie inzake het belang van de Unie
(176)
Gezien het bovenstaande concludeert de Commissie dat er, wat het belang van de Unie betreft, geen dwingende redenen zijn om de bestaande antidumpingmaatregelen tegen China niet te handhaven.
H. ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(177)
Alle partijen zijn in kennis gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan het voornemen bestond om handhaving van de bestaande maatregelen aan te bevelen. Zij konden hierover ook binnen een bepaalde termijn opmerkingen maken. Wanneer deze opmerkingen gegrond waren, werd daarmee rekening gehouden.
(178)
Uit het bovenstaande volgt dat, overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening, de antidumpingmaatregelen die van toepassing zijn op MNG uit China en die werden ingesteld bij Verordening (EG) nr. 1187/2008, moeten worden gehandhaafd.
(179)
Een onderneming die haar naam wijzigt, mag vragen deze individuele antidumpingrechten te blijven toepassen. Dit verzoek moet worden ingediend bij de Commissie. Het verzoek moet alle relevante informatie bevatten waaruit blijkt dat de wijziging geen invloed heeft op het recht van de onderneming om het recht te genieten dat op haar van toepassing is. Als de naamswijziging van de onderneming geen invloed heeft op het recht om het recht te genieten dat op haar van toepassing is, zal een bericht over de naamswijziging worden bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie.
(180)
Het bij artikel 15, lid 1, van de basisverordening ingestelde comité heeft geen advies uitgebracht,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een definitief antidumpingrecht ingesteld op mononatriumglutamaat, momenteel ingedeeld onder GN-code ex 2922 42 00 (Taric-code 2922420010), van oorsprong uit de Volksrepubliek China.
2. De definitieve antidumpingrechten, die van toepassing zijn op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van de in lid 1 omschreven producten, vervaardigd door onderstaande ondernemingen, zijn als volgt:
Onderneming
Antidumpingrecht (%)
Aanvullende Taric-code
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, en Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Alle andere ondernemingen
39,7
A999
3. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 21 januari 2015.