NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
VERORDENING (EU) Nr. 1071/2012 VAN DE COMMISSIE
van 14 november 2012
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op gegoten hulpstukken (fittings) voor buisleidingen, van smeedbaar gietijzer, met schroefdraad, van oorsprong uit de Volksrepubliek China en Thailand
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) ("de basisverordening"), en met name artikel 7,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Inleiding
(1)
Op 16 februari 2012 heeft de Europese Commissie ("de Commissie") met een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) ("het bericht van inleiding") de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer in de Unie van gegoten hulpstukken (fittings) voor buisleidingen, van smeedbaar gietijzer, met schroefdraad, van oorsprong uit de Volksrepubliek China ("de VRC"), Thailand en Indonesië ("de betrokken landen" aangekondigd.
(2)
De procedure werd ingeleid als gevolg van een klacht die op 3 januari 2012 werd ingediend door het Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union ("de klager") namens producenten die meer dan 50 % van de totale productie van gegoten hulpstukken (fittings) voor buisleidingen, van smeedbaar gietijzer, met schroefdraad, in de Unie voor hun rekening nemen. Het bij de klacht gevoegde voorlopige bewijsmateriaal over dumping van het product en de aanmerkelijke schade als gevolg daarvan werd voldoende geacht om een onderzoek te openen.
2. Bij de procedure betrokken partijen
(3)
De Commissie heeft de klager, de producenten in de Unie, de producenten-exporteurs, niet-verbonden importeurs, gebruikers en de vertegenwoordigers van de landen van uitvoer in kennis gesteld van de opening van het onderzoek. De Commissie heeft ook producenten in Argentinië in kennis gesteld, aangezien dit land als mogelijk referentieland in aanmerking kwam. De belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(4)
Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hadden verzocht, werden gehoord.
(5)
Gezien het grote aantal producenten-exporteurs in de VRC, producenten in de Unie en niet-verbonden importeurs werd in het bericht van opening overwogen om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening gebruik te maken van steekproeven. Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk zou zijn - en, zo ja, deze ook samen te stellen - werd aan alle producenten-exporteurs in de VRC, producenten in de Unie en niet-verbonden importeurs gevraagd zich bij de Commissie kenbaar te maken en haar, zoals vermeld in het bericht van inleiding, basisinformatie te verstrekken over hun activiteiten in verband met hulpstukken (fittings) voor buisleidingen met schroefdraad (als omschreven in sectie B hieronder) voor de periode 1.1.2011 tot en met 31.12.2011. Er werd geen steekproef gepland voor de producenten-exporteurs in de andere twee betrokken landen: Thailand en Indonesië.
(6)
Om de producenten-exporteurs in de VRC in de gelegenheid te stellen een verzoek in te dienen om desgewenst een behandeling als marktgerichte onderneming ("BMO") of een individuele behandeling ("IB") te verkrijgen, heeft de Commissie de producenten-exporteurs waarvan bekend was dat zij bij de procedure betrokken waren en de Chinese autoriteiten aanvraagformulieren toegezonden. Twee bedrijven verzochten om behandeling als marktgerichte onderneming overeenkomstig artikel 2, lid 7, van de basisverordening en vier bedrijven verzochten om een individuele behandeling overeenkomstig artikel 9, lid 5, van de basisverordening.
(7)
De Commissie heeft de bevindingen van het BMO-onderzoek officieel bekendgemaakt aan de betrokken producenten-exporteurs in de VRC, de Chinese autoriteiten en de klager. Zij werden ook in de gelegenheid gesteld om hun standpunten schriftelijk bekend te maken.
(8)
Wat de producenten in de Unie betreft, hebben, zoals aangegeven in overweging 29, zes producenten in de Unie de verlangde informatie verstrekt en ermee ingestemd in een steekproef te worden opgenomen. Op basis van de informatie die de Commissie van de medewerkende producenten in de Unie heeft ontvangen, heeft zij op basis van de verkochte hoeveelheid een steekproef van drie producenten in de Unie samengesteld.
(9)
Zoals uiteengezet in overweging 31, hebben 33 niet-verbonden importeurs de verlangde informatie verstrekt en ermee ingestemd om in de steekproef te worden opgenomen. Op basis van de informatie die de Commissie van deze partijen heeft ontvangen en hun geografische ligging in de Unie, heeft zij een steekproef van negen importeurs samengesteld waarvan de uitvoer naar de Unie het grootst was. Aangezien één importeur geen antwoord op de vragenlijst heeft verstrekt, bestond de definitieve steekproef uit de resterende acht importeurs.
(10)
Zoals uiteengezet in overweging 30, verstrekten twaalf producenten-exporteurs in de VRC de verlangde gegevens en stemden zij ermee in opgenomen te worden in de steekproef. Op basis van de informatie die de Commissie van deze partijen had ontvangen, stelde zij een steekproef samen van de drie producenten-exporteurs in de VRC met de grootste uitvoer naar de Unie.
(11)
De Commissie stuurde een vragenlijst naar de drie in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, de drie in de steekproef opgenomen Chinese producenten-exporteurs, drie Thaise producenten-exporteurs, drie Indonesische producenten-exporteurs, negen in de steekproef opgenomen niet-verbonden importeurs en zeven gebruikers.
(12)
Er werden antwoorden op de vragenlijst ontvangen van drie in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, drie Chinese producenten-exporteurs, twee Thaise producenten-exporteurs, een Indonesische producent-exporteur en acht niet-verbonden importeurs. Geen van de gebruikers heeft een antwoord op de vragenlijst ingediend.
(13)
De Commissie heeft alle gegevens die zij voor de voorlopige vaststelling van dumping, de schade als gevolg hiervan en het belang van de Unie nodig achtte, verzameld en gecontroleerd. Bij de volgende ondernemingen werd ter plaatse een controle verricht:
a)
producenten in de Unie:
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanje
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarije
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Oostenrijk
b)
producenten-exporteurs in de VRC:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, VRC
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, VRC
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, VRC
c)
producenten-exporteurs in Thailand:
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thailand
d)
producent-exporteur in Indonesië
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesië
e)
niet-verbonden importeurs in de Unie
-
Crane Limited, Ipswich, Verenigd Koninkrijk
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Duitsland
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Duitsland
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nederland
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italië
(14)
Voor de vaststelling van een normale waarde voor de producenten-exporteurs in de VRC waaraan geen BMO kon worden toegekend, vond een controle voor de vaststelling van de normale waarde op basis van de gegevens uit India als referentieland plaats in de onderstaande onderneming:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India
3. Onderzoektijdvak en beoordelingsperiode
(15)
Het onderzoek naar dumping en schade had betrekking op de periode van 1 januari 2011 tot en met 31 december 2011 ("het onderzoektijdvak" of "OT"). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die van belang zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 2008 tot het einde van het onderzoektijdvak ("de beoordelingsperiode").
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
1. Betrokken product
(16)
Het betrokken product, zoals beschreven in het bericht van inleiding, bestaat uit gegoten hulpstukken (fittings) voor buisleidingen, van smeedbaar gietijzer, met schroefdraad ("het betrokken product"), momenteel ingedeeld onder GN-code ex 7307 19 10.
(17)
De voornaamste inputgrondstoffen zijn metaalschroot, cokes/elektriciteit, zand (voor het gieten) en zink (voor de galvanisering). De eerste stap van het productieproces is het smelten van metaalschroot in koepelovens. Hierop volgt het gietproces en het gieten van de verschillende vormen die dan in afzonderlijke stukken worden gesneden. De producten moeten een langdurig temperingsproces ondergaan om ervoor te zorgen dat zij voldoende smeedbaar zijn om te worden gebruikt voor toepassingen waarvoor bv. een goede schok- en trilbestendigheid vereist zijn en om bestand te zijn tegen snelle temperatuurveranderingen. Bijgevolg kunnen de hulpstukken zo nodig worden gegalvaniseerd. Daarna worden de producten van schroefdraad voorzien.
(18)
Hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad worden gebruikt om twee of meer buisleidingen op elkaar aan te sluiten, een buisleiding op een apparaat aan te sluiten, de richting van een vloeistofstroom te veranderen of een buisleiding af te sluiten. Hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad worden hoofdzakelijk gebruikt in de gas-, water- en verwarmingssystemen van woon- en andere gebouwen. Zij worden ook gebruikt in de leidingsystemen van olieraffinaderijen. Hulpstukken van smeedbaar gietijzer zijn verkrijgbaar in veel configuraties; het meest gebruikelijk zijn ellebogen van 90 graden, T-stukken, koppelingen, kruisstukken en aansluitstukken. Zij worden geproduceerd in zowel zwarte (niet-gegalvaniseerd) als gegalvaniseerde vorm.
2. Soortgelijk product
(19)
Het betrokken product en het product dat wordt geproduceerd en verkocht op de binnenlandse markt van de VRC, Thailand en Indonesië, en op de binnenlandse markt van India, dat dienst deed als referentieland, alsook het product dat in de Unie wordt vervaardigd en verkocht door de bedrijfstak van de Unie, bleken dezelfde fysische en technische basiskenmerken te hebben. Zij worden daarom voorlopig beschouwd als gelijk in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening ("het soortgelijke product").
(20)
Er zijn verscheidene argumenten ingediend ten aanzien van de reikwijdte van het product, voornamelijk door importeurs maar ook door de autoriteiten van een lidstaat. De argumenten worden hieronder afzonderlijk behandeld.
(21)
Een importeur voerde aan dat "elektrisch gegalvaniseerde hulpstukken" moeten worden uitgesloten van de definitie van hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad. Hij stelde dat de productie van elektrisch gegalvaniseerde hulpstukken aanvullende productiestappen na het aanbrengen van de schroefdraad vereist, zoals wassen en een bijkomende elektrische galvanisering. Dit leidt kennelijk tot een aantal kwaliteitsverbeteringen en voordelen ten aanzien van normale hulpstukken. Het is echter duidelijk dat elektrisch gegalvaniseerde hulpstukken volledig verwisselbaar met normale hulpstukken zijn en daarom dezelfde fysische en technische basiskenmerken hebben. Zij worden daarom als het betrokken product beschouwd.
(22)
Dezelfde importeur voert lichamen van compressiehulpstukken in, die hij verder met andere delen tot afgewerkte compressiehulpstukken assembleert. De vraag is gerezen of de lichamen van compressiehulpstukken onder de definitie van het betrokken product vallen. Hoewel deze lichamen er als een hulpstuk uitzien en van schroefdraad zijn voorzien, kunnen zij niet direct worden gebruikt om buizen aan te sluiten - zij moeten worden geassembleerd voordat met het geassembleerde hulpstuk de buizen kunnen worden aangesloten. Hoewel zij duurder zijn, zijn zij verwisselbaar met andere van schroefdraad voorziene hulpstukken, aangezien zij ook worden gebruikt voor de aansluiting van buizen, zij het hoofdzakelijk voor reparaties in plaats van in nieuwe installaties. Daarom wordt voorlopig geconcludeerd dat compressiehulpstukken en de lichamen daarvan onder de definitie van het betrokken product vallen.
(23)
Sommige partijen voerden aan dat door de producenten in de Unie geproduceerde en verkochte hulpstukken van smeedbaar gietijzer niet konden worden beschouwd als vergelijkbaar met die welke door de betrokken landen van uitvoer worden geproduceerd en naar de Unie uitgevoerd, omdat het materiaal dat wordt gebruikt voor in de Unie geproduceerde hulpstukken over het algemeen een witte breuk heeft, terwijl het materiaal dat wordt gebruikt voor de uitgevoerde hulpstukken smeedbaar gietijzer met zwarte breuk is.
(24)
Zoals reeds geconcludeerd in Verordening (EG) nr. 1784/2000 van de Raad (3) betreffende hetzelfde product, blijkt uit het onderzoek voorlopig dat de afnemers geen onderscheid maken tussen hulpstukken met witte breuk en hulpstukken met zwarte breuk, aangezien deze producten, op het koolstofgehalte na, vrijwel dezelfde kenmerken hebben, voor hetzelfde eindgebruik bestemd zijn en, zodoende, onderling verwisselbaar zijn. Dit wordt bevestigd door het feit dat de importeurs/handelaren die zowel hulpstukken van smeedbaar gietijzer met zwarte breuk uit de betrokken landen als door de bedrijfstak van de Unie geproduceerde hulpstukken van smeedbaar gietijzer met witte breuk aankopen, deze producten aan de gebruikers doorverkopen zonder onderscheid te maken tussen de twee kwaliteiten. Het onderzoek heeft bevestigd dat de gebruikers van het betrokken product geen onderscheid van betekenis maken tussen hulpstukken met witte breuk en die met zwarte breuk.
(25)
Dit blijkt ook uit het feit dat zowel hulpstukken met witte breuk als hulpstukken met zwarte breuk onder Europese norm EN 10242 en internationale norm ISO 49 vallen, waarin de voorschriften voor het ontwerp en de prestaties van hulpstukken van smeedbaar gietijzer zijn vastgelegd. Wat in het bijzonder de kwaliteit van het gebruikte materiaal betreft, voldoet zowel gietijzer met witte breuk als gietijzer met zwarte breuk aan deze normen.
(26)
Gezien het bovenstaande wordt voorlopig geconcludeerd dat de door een deel van de producenten in de Unie geproduceerde en verkochte hulpstukken van smeedbaar gietijzer met witte breuk en de door de betrokken landen van uitvoer geproduceerde en naar de Unie uitgevoerde hulpstukken van smeedbaar gietijzer met zwarte breuk als soortgelijke producten moeten worden beschouwd.
(27)
Eén importeur voert beperkte hoeveelheden onafgewerkte hulpstukken in, die niet van schroefdraad zijn voorzien. De schroefdraad wordt later door de importeur aangebracht. Aangezien de ingevoerde goederen niet van een schroefdraad zijn voorzien, worden zij niet als het betrokken product beschouwd.
(28)
De autoriteiten van een van de lidstaten hebben gewezen op het feit dat overeenkomstig de toelichtingen op de gecombineerde nomenclatuur (4) het begrip "smeedbaar gietijzer" ook nodulair gietijzer omvat. Hoewel tijdens het OT door geen belanghebbende melding is gemaakt van verkoop van hulpstukken met schroefdraad, vervaardigd uit nodulair gietijzer, is er bewijsmateriaal dat dit mogelijk is. Aangezien deze hulpstukken dezelfde fysische basiskenmerken hebben als de onderzochte hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad, moet worden verduidelijkt dat producten van nodulair gietijzer onder de procedure en de maatregelen vallen.
C. STEEKPROEF
1. Steekproef van producenten in de Unie
(29)
Overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening heeft de Commissie een steekproef samengesteld op basis van de grootste representatieve verkochte hoeveelheid hulpstukken van smeedbaar gietijzer aan niet-verbonden afnemers in de Unie, die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs kon worden onderzocht. De samengestelde steekproef bestaat uit drie producenten die tot twee groepen ondernemingen behoren die goed zijn voor 81 % van de verkoop van hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad aan niet-verbonden afnemers in de Unie, gekozen uit zes producenten in de Unie waarvan bekend is dat zij het soortgelijke product produceren. Overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening zijn alle producenten in de Unie en de klager geraadpleegd en is alle belanghebbenden verzocht opmerkingen over de voorgestelde steekproef in te dienen. Er zijn geen opmerkingen over de samenstelling van de steekproef gemaakt.
2. Steekproef van producenten-exporteurs in de VRC
(30)
Overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening heeft de Commissie een steekproef samengesteld, gebaseerd op de grootste representatieve uitgevoerde hoeveelheid die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs kon worden onderzocht. Twaalf producenten-exporteurs die goed waren voor 51 % van de Chinese uitvoer naar de Unie tijdens het OT hebben de informatie voor de steekproef ingediend, als vermeld in bijlage A bij het bericht van inleiding. De steekproef bestaat uit drie ondernemingen, die samen 88 % van de door de medewerkende partijen uit de VRC naar de Unie uitgevoerde hoeveelheid vertegenwoordigen. Overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening zijn alle betrokken producenten-exporteurs en de Chinese autoriteiten geraadpleegd. Er zijn geen opmerkingen over de samenstelling van de steekproef gemaakt.
3. Steekproef van niet-verbonden importeurs
(31)
Overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening heeft de Commissie een steekproef samengesteld, gebaseerd op de grootste representatieve in de Unie ingevoerde hoeveelheid die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs kon worden onderzocht, alsook op de geografische ligging van de ondernemingen. In totaal 33 niet-verbonden importeurs hebben de steekproefinformatie, als vermeld in bijlage B bij het bericht van inleiding, verstrekt. De oorspronkelijke steekproef bestond uit zes importeurs in vijf lidstaten, die goed waren voor 59 % van de invoer van hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad van medewerkende importeurs naar de Unie. Overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening zijn alle importeurs geraadpleegd. Na ontvangst van de opmerkingen zijn drie verdere ondernemingen aan de steekproef toegevoegd, wat heeft geleid tot een definitieve steekproef van negen importeurs in zes lidstaten, die goed zijn voor 67 % van de invoer van hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad van medewerkende importeurs naar de Unie. Er zijn geen verdere opmerkingen over de uitgebreide steekproef ontvangen. Aangezien één importeur geen antwoord op de vragenlijst heeft verstrekt, bestond de definitieve steekproef uit de resterende acht importeurs.
D. DUMPING
1. Volksrepubliek China
1.1. Behandeling als marktgerichte onderneming
(32)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening wordt bij antidumpingonderzoeken betreffende invoer van oorsprong uit de VRC de normale waarde vastgesteld overeenkomstig artikel 2, leden 1 tot en met 6, voor de producenten die kunnen aantonen dat zij voldoen aan de criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening.
(33)
Voor de duidelijkheid worden deze criteria hieronder nog eens kort samengevat:
1.
besluiten van bedrijven worden genomen als reactie op marktsignalen, zonder staatsinmenging van betekenis, en kosten geven marktvoorwaarden weer;
2.
ondernemingen beschikken over een duidelijke basisboekhouding die onder controle staat van een onafhankelijke instantie in overeenstemming met de internationale standaarden voor jaarrekeningen en die alle terreinen bestrijkt;
3.
er zijn geen verstoringen van betekenis die nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie;
4.
faillissements- en eigendomswetten bieden rechtszekerheid en stabiliteit; en
5.
bij de omrekening van valuta's worden marktkoersen gebruikt.
(34)
Twee producenten-exporteurs verzochten om BMO overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening en hebben binnen de vastgestelde termijn het desbetreffende aanvraagformulier ingevuld.
(35)
De Commissie heeft alle gegevens verzameld die zij nodig achtte en de in de BMO-aanvraag verstrekte gegevens ter plaatse bij de ondernemingen in kwestie gecontroleerd.
(36)
Uit de controle bleek dat beide producenten-exporteurs die om BMO hadden verzocht, niet voldeden aan de vereisten van de criteria, vastgesteld in artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening.
(37)
De gecontroleerde rekeningen van beide exporteurs voldeden niet aan de internationale boekhoudnormen en de gecontroleerde rekeningen van één exporteur waren zelfs onvolledig, aangezien zij geen kasstroomverklaring bevatten. Het is daarom duidelijk dat zij niet aan criterium 2 voldoen.
(38)
Eén exporteur kon niet aantonen dat het tijdens de privatisering ingebrachte kapitaal naar behoren was geëvalueerd, terwijl de tweede exporteur overheidssteun ontving, voornamelijk in de vorm van een preferentiële inkomstenbelastingsvoet. Zij voldoen daarom niet aan criterium 3.
(39)
Een onderneming die om BOM had verzocht, maakte opmerkingen over de mededeling van feiten en overwegingen. Zij vocht de meegedeelde feiten niet aan maar stelde in haar opmerkingen drie kwesties aan de orde.
(40)
Ten eerste betoogde zij dat de BOM-verlening illegaal was, aangezien zij bijna twee maanden na de vastgestelde termijn plaatsvond In dit verband zij erop gewezen dat deze vertraging hoofdzakelijk te wijten was aan het feit dat een vroegere BOM-controle niet kon plaatsvinden, aangezien de Chinese exporteurs toen niet ter beschikking stonden. Er zij op gewezen dat het tijdstip van de BOM-verlening geen effect op de uitkomst heeft gehad.
(41)
Ten tweede werd aangevoerd dat de niet-conformiteit van de gecontroleerde rekeningen uitsluitend op formele gronden is gebaseerd. Verder werd gesteld dat "een boekhoudpraktijk die niet volledig formeel in lijn is met IAS geen schending van het tweede BOM-criterium is, zolang zij de financiële resultaten van de onderneming niet beïnvloedt." In dit verband zij erop gewezen dat criterium 2 niet verwijst naar de financiële resultaten van de onderneming. Het argument is daarom ongegrond. Het relevante criterium "boekhouding die onafhankelijk wordt gecontroleerd in lijn met internationale boekhoudnormen" is immers een formele eis. Er zij echter op gewezen dat alle schendingen significant waren, hetzij wegens de omvang van de betrokken bedragen, hetzij wegens de aard van de schending (een verplichte analyse was gewoon niet uitgevoerd.)
(42)
Ten slotte werd aangevoerd dat de in de vorm van een preferentiële inkomstenbelastingvoet ontvangen steun in het verleden niet is gebruikt om een BOM-behandeling af te wijzen. In dit verband zij erop gewezen dat elke zaak op haar eigen waarde wordt beoordeeld. Op grond van het BOM-criterium 3 wordt beoordeeld of de Chinese exporteurs onderworpen zijn aan significante marktverstoringen, overgeërfd van het voormalige niet-markteconomiesysteem. Dit is hier het geval in verband met de staatssteun, die hoofdzakelijk in de vorm van een preferentiële belastingvoet wordt verleend. Door de Chinese exporteur gemaakte algemene opmerkingen van die strekking zijn daarom niet voldoende onderbouwd.
(43)
De conclusie luidt derhalve dat niet is aangetoond dat de producenten-exporteurs aan de BOM-criteria 2 en 3 voldoen. Daarom kan aan die ondernemingen geen BOM worden verleend.
1.2. Individuele behandeling
(44)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening moet voor landen waarop die bepaling van toepassing is, een voor het gehele land geldend recht worden vastgesteld, maar kunnen ondernemingen die kunnen aantonen dat zij aan alle criteria van artikel 9, lid 5, van de basisverordening voldoen, daarvan worden uitgezonderd.
(45)
Voor de duidelijkheid worden deze criteria hieronder nog eens kort samengevat:
1.
geheel of gedeeltelijk in buitenlandse handen zijnde ondernemingen of joint ventures zijn vrij om kapitaal en winsten te repatriëren;
2.
de uitvoerprijzen en -hoeveelheden en de verkoopvoorwaarden worden vrij vastgesteld;
3.
de meerderheid van de aandeelhouders zijn particulieren. Staatsambtenaren die deel uitmaken van de raad van bestuur of die leidinggevende functies vervullen, moeten in de minderheid zijn of er moet worden aangetoond dat de onderneming niettemin voldoende vrij is van staatsinmenging;
4.
bij de omrekening van valuta's worden marktkoersen gebruikt; en
5.
de staatsinmenging is niet dusdanig dat maatregelen ontweken kunnen worden indien voor individuele exporteurs een ander recht wordt vastgesteld.
(46)
De producenten-exporteurs die niet aan de BOM-criteria voldeden alsook de derde in de steekproef opgenomen producent vroegen alle een IB aan. Op grond van de beschikbare informatie werd voorlopig vastgesteld dat alle in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs voldeden aan de eisen van artikel 9, lid 5, van de basisverordening en dat aldus aan hen een IB kon worden verleend.
1.3. Referentieland
(47)
Volgens artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening moet de normale waarde voor producenten-exporteurs aan wie geen BOM-behandeling wordt toegekend, worden vastgesteld aan de hand van de prijs of de berekende waarde in een derde land met markteconomie ("referentieland").
(48)
In het bericht van inleiding gaf de Commissie aan voornemens te zijn Argentinië te kiezen als referentieland voor het vaststellen van de normale waarde voor de VRC. Alle belanghebbenden werd verzocht hierover opmerkingen te maken.
(49)
Een aantal exporteurs en importeurs heeft opmerkingen ingediend over de keuze van het referentieland en stelde dat Argentinië geen geschikt referentieland zou zijn, vooral wegens het lage niveau van de binnenlandse concurrentie en als gevolg daarvan het hoge prijsniveau op de Argentijnse binnenlandse markt. Er zijn immers aanwijzingen dat de Argentijnse markt grotendeels is opgedeeld tussen drie binnenlandse producenten. Volgens Argentijnse statistieken is de invoer op de Argentijnse markt verwaarloosbaar, aangezien de traditioneel grootste buitenlandse leveranciers Brazilië en China aan hoge antidumpingrechten onderworpen zijn.
(50)
Dezelfde exporteurs en importeurs stelden Thailand, India en Indonesië als meer geschikte referentielanden voor. Rekening houdend met de opmerkingen van belanghebbenden werd om medewerking van Argentijnse en Indiase producenten gevraagd en uiteindelijk verklaarden een Argentijnse en een Indiase producent zich bereid om mee te werken.
(51)
Uit een analyse van deze antwoorden bleek dat de door de enige medewerkende Argentijnse producent meegedeelde binnenlandse prijzen inderdaad zeer hoog waren, aanzienlijk hoger dan de verkoopprijzen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie en hun geen schade veroorzakende prijs.
(52)
Verder bleek dat de Indiase markt zeer concurrerend is met naar schatting 300 producenten. Als gevolg daarvan kunnen de door de medewerkende Indiase exporteur vermelde binnenlandse prijzen als redelijk worden beschouwd.
(53)
Thailand en Indonesië zijn betrokken bij hetzelfde onderzoek, maar een zeer beperkt aantal producenten is in beide landen actief, wat hun binnenlandse markten minder concurrerend maakt in vergelijking met India. Daarom wordt voorlopig geconcludeerd dat India een geschikt referentieland is overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening.
1.4. Normale waarde
(54)
Aangezien aan geen in de steekproef opgenomen Chinese exporteur een BOM-behandeling werd verleend, werd de normale waarde vastgesteld overeenkomstig het bepaalde in artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening, waarbij India werd gebruikt als referentieland met een markteconomie.
(55)
Er werd eerst voor elke betrokken producent-exporteur vastgesteld of de totale binnenlandse verkoop van hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad van de producent van het referentieland representatief was, d.w.z. of de totale hoeveelheid van deze verkoop ten minste 5 % vertegenwoordigde van de totale hoeveelheid van het door elke producent-exporteur tijdens het OT voor uitvoer verkochte betrokken product. Dit was het geval voor twee van de drie in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs.
(56)
Vervolgens werden de op de binnenlandse markt door de ondernemingen verkochte productsoorten geïdentificeerd, die door de producent in het referentieland op representatieve wijze op de binnenlandse markt werden verkocht en die identiek of rechtstreeks vergelijkbaar waren met de naar de Unie uitgevoerde soorten.
(57)
Voor elke door de producent in het referentieland op de binnenlandse markt verkochte productsoort die rechtstreeks vergelijkbaar was met de soort hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad die voor uitvoer naar de Unie door de producenten-exporteurs werd verkocht, werd onderzocht of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was. De binnenlandse verkoop van een bepaalde productsoort werd als voldoende representatief beschouwd wanneer van die soort in het OT op de binnenlandse markt aan onafhankelijke afnemers een hoeveelheid was verkocht die ten minste 5 % bedroeg van de totale voor uitvoer naar de Unie door de producent-exporteur verkochte hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort.
(58)
De Commissie onderzocht nadien voor de producent in het referentieland of elke soort van het soortgelijke product die op de binnenlandse markt in representatieve hoeveelheden werd verkocht, kon worden beschouwd als zijnde verkocht in het kader van normale handelstransacties. Hiertoe werd voor elke productsoort het aandeel van de winstgevende verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt in het OT vastgesteld.
(59)
Wanneer meer dan 80 % van de totale verkoop van een productsoort was verkocht tegen een nettoprijs die gelijk was aan of hoger was dan de berekende productiekosten, en de gewogen gemiddelde verkoopprijs van die soort gelijk was aan of hoger was dan de productiekosten, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs. Deze prijs werd berekend als een gewogen gemiddelde van de prijzen van de hele binnenlandse verkoop van die soort in het OT.
(60)
Wanneer de winstgevende verkoop van een productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de productiekosten, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs, berekend als het gewogen gemiddelde van alleen de winstgevende verkopen van die soort.
(61)
Wanneer een productsoort volledig met verlies werd verkocht, werd geconcludeerd dat deze niet in het kader van normale handelstransacties was verkocht.
(62)
Voor de verkoop van productsoorten die niet in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden en voor productsoorten die niet in representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt waren verkocht, werd de normale waarde door berekening vastgesteld.
(63)
Om de normale waarde te berekenen, werden de gewogen gemiddelde verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten (VAA-kosten) en de gewogen gemiddelde winst die door de enige medewerkende producent in het referentieland op de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product gedurende het onderzoektijdvak in het kader van normale handelstransacties werd gemaakt, opgeteld bij zijn eigen gemiddelde productiekosten gedurende het onderzoektijdvak. Voor productsoorten die in niet-representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt waren verkocht, werden de gewogen gemiddelde winst en VAA-kosten voor deze verkoop in het kader van normale handelstransacties gebruikt om de normale waarde te berekenen. Waar nodig werden de productiekosten en VAA-kosten gecorrigeerd voordat zij werden gebruikt om vast te stellen of de verkoop in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden en om de normale waarden te berekenen.
1.5. Uitvoerprijs
(64)
Aangezien aan alle in de steekproef opgenomen producenten een IB was verleend en het betrokken product voor uitvoer naar de Unie rechtstreeks aan onafhankelijke afnemers was verkocht, werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening aan de hand van de werkelijk betaalde of te betalen uitvoerprijs vastgesteld.
1.6. Vergelijking
(65)
De normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken in het stadium af fabriek.
(66)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen.
(67)
Correcties voor fysische kenmerken, indirecte belastingen, vervoer, verzekering, lading, overlading, lossing en bijkomende kosten, verpakking, krediet, commissies en bankkosten werden in alle gevallen toegestaan wanneer de verzoeken daartoe redelijk en nauwkeurig bleken en met gecontroleerd bewijsmateriaal waren gestaafd.
1.7. Dumpingmarges
(68)
Voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen werd de gewogen gemiddelde normale waarde van elke soort van het soortgelijk product, vastgesteld voor het referentieland, vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van de overeenkomstige soort van het betrokken product, als bepaald in artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening.
(69)
Op grond hiervan zijn de voorlopige gewogen gemiddelde dumpingmarges, uitgedrukt in procenten van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Onderneming
Dumpingmarge
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
De gewogen gemiddelde dumpingmarge van de medewerkende, maar niet in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werd overeenkomstig de bepalingen van artikel 9, lid 6, van de basisverordening berekend. Deze marge werd vastgesteld op basis van de marges die waren vastgesteld voor de producenten-exporteurs in de steekproef.
(71)
Op grond hiervan werd de dumpingmarge voor de medewerkende, maar niet in de steekproef opgenomen ondernemingen voorlopig vastgesteld op 42,3 %.
(72)
Wat alle andere producenten-exporteurs in de VRC betreft, werden de dumpingmarges vastgesteld op basis van de beschikbare feiten overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening. Daartoe werd eerst het medewerkingsniveau vastgesteld door een vergelijking van de hoeveelheid uitgevoerde goederen naar de Unie, als meegedeeld door de medewerkende producenten-exporteurs, met de overeenkomstige invoerstatistieken van Eurostat.
(73)
Aangezien de medewerking goed was voor meer dan 50 % van de totale Chinese uitvoer naar de Unie en de bedrijfstak als versnipperd kan worden beschouwd gezien het hoge aantal producenten-exporteurs in de VRC, is het medewerkingsniveau hoog te noemen. Aangezien er geen reden was om aan te nemen dat de producenten-exporteurs opzettelijk van medewerking hadden afgezien, werd de residuele dumpingmarge vastgesteld op het niveau van de in de steekproef opgenomen onderneming met de hoogste dumpingmarge. Dit werd passend geacht, aangezien er geen aanwijzingen waren dat de niet-medewerkende ondernemingen met dumping op een lager niveau verkochten en om te zorgen voor de doeltreffendheid van de maatregelen.
(74)
Op grond hiervan zijn de voorlopige gewogen gemiddelde dumpingmarges, uitgedrukt in procenten van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Onderneming
Dumpingmarge
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Andere medewerkende ondernemingen
42,3 %
Alle andere ondernemingen
67,8 %
2. Thailand en Indonesië
2.1. Normale waarde
(75)
Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening ging de Commissie voor elk van de medewerkende producenten-exporteurs eerst na of hun totale binnenlandse verkoop van het soortgelijke product representatief was, m.a.w. of de totale hoeveelheid van die verkoop minstens 5 % vertegenwoordigde van de totale uitvoer van het betrokken product naar de Unie. Bij het onderzoek werd vastgesteld dat de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product voor alle medewerkende producenten-exporteurs in Thailand en Indonesië representatief was.
(76)
Vervolgens heeft de Commissie vastgesteld welke productsoorten die op de binnenlandse markt door de ondernemingen met een in het algemeen representatieve binnenlandse verkoop werden verkocht, identiek waren aan of grote overeenkomst vertoonden met de naar de Unie uitgevoerde soorten.
(77)
Voor elke soort van het soortgelijke product die door de producenten-exporteurs op de binnenlandse markt werd verkocht en die vergelijkbaar bleek te zijn met de voor uitvoer naar de Unie verkochte productsoort, werd nagegaan of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop van een bepaalde productsoort werd als voldoende representatief beschouwd wanneer van die soort in het OT op de binnenlandse markt aan onafhankelijke afnemers een hoeveelheid was verkocht die ten minste 5 % bedroeg van de totale voor uitvoer naar de Unie verkochte hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort.
(78)
De Commissie heeft daarna onderzocht of de binnenlandse verkoop van elke in representatieve hoeveelheden verkochte soort van het betrokken product kon worden beschouwd als verkoop in het kader van normale handelstransacties overeenkomstig artikel 2, lid 4, van de basisverordening. Hiertoe werd voor elke productsoort het aandeel van de winstgevende verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt tijdens het OT vastgesteld.
(79)
Wanneer meer dan 80 % van de totale verkoop van een productsoort was verkocht tegen een nettoprijs die gelijk was aan of hoger was dan de berekende productiekosten, en de gewogen gemiddelde verkoopprijs van die soort gelijk was aan of hoger was dan de kosten per eenheid, werd de normale waarde per productsoort berekend als het gewogen gemiddelde van alle binnenlandse verkoopprijzen voor de productsoort in kwestie.
(80)
Wanneer de winstgevende verkoop van een productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de kosten per eenheid, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs, berekend als de gewogen gemiddelde prijs van alleen de winstgevende verkoop op de binnenlandse markt van die soort.
(81)
Wanneer een productsoort volledig met verlies werd verkocht, werd geconcludeerd dat deze niet in het kader van normale handelstransacties was verkocht.
(82)
Voor de verkoop van productsoorten die niet in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden en voor productsoorten die niet in representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt waren verkocht, werd de normale waarde door berekening vastgesteld.
(83)
Om de normale waarde te berekenen, werden de gewogen gemiddelde verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten (VAA-kosten) en de gewogen gemiddelde winst die door de betrokken medewerkende producenten-exporteurs op de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product gedurende het onderzoektijdvak in het kader van normale handelstransacties werd gemaakt, opgeteld bij hun eigen gemiddelde productiekosten gedurende het onderzoektijdvak. Voor productsoorten die in niet-representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt waren verkocht, werden de gewogen gemiddelde winst en VAA-kosten voor deze verkoop in het kader van normale handelstransacties gebruikt om de normale waarde te berekenen.
2.2. Uitvoerprijs
(84)
Aangezien alle uitvoer van het betrokken product van de medewerkende Thaise en Indonesische exporteurs aan onafhankelijke afnemers in de Unie plaatsvond, werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening aan de hand van de werkelijk betaalde of te betalen uitvoerprijs vastgesteld.
2.3. Vergelijking
(85)
De normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken in het stadium af fabriek.
(86)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen.
(87)
Correcties voor handelsstadium, vervoer, verzekering, lading, overlading, lossing en bijkomende kosten, verpakking, krediet, commissies en bankkosten werden in alle gevallen toegestaan wanneer de verzoeken daartoe redelijk en nauwkeurig bleken en met gecontroleerd bewijsmateriaal waren gestaafd.
2.4. Dumpingmarges
(a) Thailand
(88)
Voor de twee medewerkende ondernemingen in Thailand werd de gewogen gemiddelde normale waarde van elke soort van het soortgelijke product vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van de overeenkomstige soort van het betrokken product, zoals bepaald in artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening.
(89)
Aangezien het medewerkingsniveau als hoog werd beschouwd (de uitgevoerde hoeveelheid van de twee medewerkende Thaise ondernemingen vertegenwoordigde meer dan 80 % van de totale Thaise uitvoer naar de Unie tijdens het OT), werd de dumpingmarge voor alle andere Thaise producenten-exporteurs vastgesteld op het niveau van de hoogste dumpingmarge van de twee medewerkende ondernemingen.
(90)
Op grond hiervan zijn de voorlopige gewogen gemiddelde dumpingmarges voor de Thaise ondernemingen, uitgedrukt in procenten van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Onderneming
Dumpingmarge
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Alle andere ondernemingen
50,7 %
(b) Indonesië
(91)
Voor de enige medewerkende onderneming werd de gewogen gemiddelde normale waarde van elke soort van het soortgelijke product vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van de overeenkomstige soort van het betrokken product, zoals bepaald in artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening.
(92)
Aangezien het medewerkingsniveau als hoog werd beschouwd (de uitgevoerde hoeveelheid van de enige medewerkende Indonesische onderneming vertegenwoordigde meer dan 80 % van de totale Indonesische uitvoer naar de Unie tijdens het OT), werd de dumpingmarge voor alle andere Indonesische producenten-exporteurs vastgesteld op hetzelfde niveau als dat van de medewerkende onderneming.
(93)
Op grond hiervan zijn de voorlopige gewogen gemiddelde dumpingmarges, uitgedrukt in procenten van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Onderneming
Dumpingmarge
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Alle andere ondernemingen
11,0 %
E. SCHADE
1. Productie in de Unie
(94)
In het OT waren er zes producenten in de Unie die het soortgelijke product vervaardigden. Zoals in overweging 29 vermeld, zijn voor de steekproef twee groepen producenten in de Unie bestaande uit drie producenten in de Unie geselecteerd, die meer dan 81 % van de totale productie van de Unie van het soortgelijke product vertegenwoordigen.
2. Definitie van de bedrijfstak van de Unie
(95)
In de zin van artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 4, van de basisverordening vormen alle zes bestaande producenten in de Unie, die tijdens het OT het soortgelijke product vervaardigden, samen de bedrijfstak van de Unie; zij worden daarom hierna de "bedrijfstak van de Unie" genoemd.
3. Verbruik in de Unie
(96)
Het verbruik in de Unie werd vastgesteld op basis van de verkochte hoeveelheid van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie en de van Eurostat verkregen gegevens over de ingevoerde hoeveelheden, zoals gecorrigeerd door de bevindingen van het onderzoek.
(97)
Het verbruik in de Unie is tussen 2008 en 2009 aanzienlijk afgenomen met 21 % en is daarna met 12 procentpunten gestegen tot een niveau dat 9 % lager ligt dan het verbruik aan het begin van de beoordelingsperiode.
Verbruik in de Unie (ton)
2008
2009
2010
OT
Verbruik in de Unie
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Bron:
gegevens in de klacht, Eurostat en antwoorden op de vragenlijst
4. Invoer uit de betrokken landen
4.1. Cumulatieve beoordeling van de gevolgen van de invoer uit de betrokken landen
(98)
De Commissie heeft onderzocht of de invoer van hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad van oorsprong uit de betrokken landen cumulatief moest worden beoordeeld overeenkomstig artikel 3, lid 4, van de basisverordening.
(99)
De voor de invoer uit elk van de betrokken landen vastgestelde dumpingmarge lag boven de in artikel 9, lid 3, van de basisverordening aangegeven de-minimisdrempel (zie overwegingen 74, 90 en 93).
(100)
Wat de met dumping uit Indonesië ingevoerde hoeveelheid betreft, bleek dat deze slechts circa 2,5 % van alle invoer van het soortgelijke product naar de Unie in het OT uitmaakte. Zij kan daarom niet worden beschouwd als een oorzaak van aanmerkelijke schade voor de bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 9, lid 3, van de basisverordening of de bepalingen van de antidumpingovereenkomst van de WTO (5).
(101)
Tezelfdertijd bleek in dit voorlopige stadium uit het onderzoek dat het merendeel van de invoer uit Indonesië wel eens niet naar behoren kon zijn gedeclareerd onder een verschillende GN-code, namelijk 730 99 10 in plaats van 7307 19 10, die normaliter relevant is voor gegoten hulpstukken voor buisleidingen van smeedbaar gietijzer met schroefdraad. Alle of tenminste een groot deel van deze mogelijk verkeerd gedeclareerde invoer was echter reeds opgenomen in het cijfer van 2,5 % dat in de vorige overweging is vermeld.
(102)
In het licht van het bovenstaande werd voorlopig besloten om die invoer niet op te tellen bij de invoer met dumping uit Thailand en de VRC.
(103)
De met dumping uit Thailand en de VRC ingevoerde hoeveelheden kunnen niet als verwaarloosbaar worden beschouwd, aangezien hun marktaandeel in het OT 5,4 % respectievelijk 47,3 % bedroeg.
(104)
De cumulatieve beoordeling werd voorlopig als passend beschouwd gezien de vergelijkbare concurrentievoorwaarden tussen de invoer uit deze twee landen en het soortgelijke product in de Unie, d.w.z. via dezelfde verkoopkanalen en aan dezelfde categorieën van afnemers. In een aantal gevallen bleek immers dat de ingevoerde producten uit de VRC en Thailand via dezelfde distributeurs werden verkocht.
(105)
In het licht van het bovenstaande werd voorlopig geoordeeld dat aan alle criteria van artikel 3, lid 4, van de basisverordening was voldaan. De invoer uit Thailand en de VRC moet daarom cumulatief worden beoordeeld. Deze invoer wordt "de invoer uit de twee betrokken landen" genoemd.
4.2. Omvang en marktaandeel van de invoer uit de twee betrokken landen
(106)
De omvang van de invoer van het betrokken product uit de twee betrokken landen naar de Unie is in de beoordelingsperiode met 15 % toegenomen. Terwijl de invoer tussen 2008 en 2009 als gevolg van de in overweging 97 vermelde daling van het verbruik aanvankelijk afnam, steeg deze later tot het einde van het OT aanzienlijk met 31 procentpunten.
In de Unie ingevoerde hoeveelheid (ton)
2008
2009
2010
OT
VRC
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thailand
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Twee betrokken landen
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Bron:
Eurostat en bevindingen van het onderzoek
(107)
Het marktaandeel van de invoer met dumping uit de twee betrokken landen is tijdens de beoordelingsperiode met 11 procentpunten gestegen van 41,7 % tot 52,7 %. Deze groei van het marktaandeel vond hoofdzakelijk plaats tussen 2010 en het einde van het OT in een periode waarin de vraag zich herstelde.
Marktaandeel van de Unie
2008
2009
2010
OT
VRC
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thailand
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Twee betrokken landen
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Bron:
gegevens in de klacht, Eurostat en antwoorden op de vragenlijst
4.3. Prijs van de invoer in de Unie uit de twee betrokken landen en prijsonderbieding
a) Prijsontwikkeling
(108)
De tabel hieronder laat de gemiddelde prijs zien van de invoer met dumping uit de twee betrokken landen, grens Unie, vóór inklaring, volgens de cijfers van Eurostat. Tijdens de beoordelingsperiode nam de gemiddelde prijs van de invoer uit de twee betrokken landen continu toe met in totaal 14 %.
Invoerprijzen (EUR/ton)
2008
2009
2010
OT
VRC
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thailand
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Twee betrokken landen
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Bron:
Eurostat
b) Prijsonderbieding
(109)
Voor elke productsoort werd een prijsvergelijking gemaakt tussen de verkoopprijzen van de producenten-exporteurs en de verkoopprijzen in de Unie van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Daartoe werden de prijzen die de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie niet-verbonden afnemers in rekening brachten, vergeleken met de prijzen van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs van de twee betrokken landen. Waar nodig werden correcties toegepast voor verschillen in handelsstadium (met name OEM-verkoop) en kosten na de invoer.
(110)
Uit de vergelijking bleek dat het ingevoerde betrokken product van oorsprong uit Thailand en de VRC tijdens het OT in de Unie werd verkocht tegen prijzen die, uitgedrukt als percentage van de prijzen van de bedrijfstak van de Unie, deze laatste met 25 tot 55 % onderboden.
5. Situatie van de bedrijfstak van de Unie
(111)
Ingevolge artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Unie een beoordeling van alle economische factoren die van invloed zijn op de situatie van de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode. Onderstaande gegevens hebben betrekking op alle producenten in de Unie voor productie, productiecapaciteit, bezettingsgraad, verkoop en marktaandeel en op de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie voor alle andere indicatoren. Aangezien de steekproef uit slechts twee groepen producenten bestond, konden, wat de indicatoren betreft die op de in de steekproef opgenomen producenten zijn gebaseerd, in verband met de geheimhouding de eigenlijke geaggregeerde gegevens niet in de desbetreffende tabellen hieronder openbaar worden gemaakt. Om de trend van deze indicatoren aan te geven worden in plaats daarvan alleen de indexcijfers vermeld.
5.1. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(112)
De in de Unie geproduceerde hoeveelheid daalde tussen 2008 en 2009 sterk met 39 % en nam daarna nog licht van het reeds lage niveau af ondanks een stijging van het verbruik in de volgende jaren met 12 procentpunten, zoals aangegeven in overweging 97.
In de Unie geproduceerde hoeveelheid (ton)
alle producenten
2008
2009
2010
OT
Verbruik in de Unie
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Bron:
gegevens in de klacht en antwoorden op de vragenlijst.
(113)
De productiecapaciteit van de bedrijfstak van de Unie nam tijdens de beoordelingsperiode en vooral tussen 2008 en 2009 met 21 % af. De belangrijkste reden voor de vermindering van de productiecapaciteit was de stillegging van drie producenten in de Unie in de beoordelingsperiode.
Productiecapaciteit van de Unie (ton)
alle producenten
2008
2009
2010
OT
Productiecapaciteit
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Bron:
gegevens in de klacht en antwoorden op de vragenlijst
(114)
Ondanks de daling van de productiecapaciteit nam de bezettingsgraad van de bedrijfstak van de Unie met 26 % af, vooral tussen 2008 en 2009.
Bezettingsgraad in de Unie
alle producenten
2008
2009
2010
OT
Bezettingsgraad
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Bron:
gegevens in de klacht en antwoorden op de vragenlijst
5.2. Voorraden
(115)
De omvang van de voorraden nam tijdens de beoordelingsperiode met 23 % af, in lijn met de dalende verkoop- en productiehoeveelheden van de bedrijfstak van de Unie.
Voorraden (ton)
steekproef
2008
2009
2010
OT
Index
100
91
75
77
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
5.3. Omvang van de verkoop en marktaandeel
(116)
De omvang van de verkoop van alle producenten in de Unie op de markt van de Unie nam tussen 2008 en 2009 als gevolg van een inzakkende vraag met 25 % significant af. Na 2009 nam de vraag in de Unie echter aanzienlijk toe, zoals vermeld in overweging 97, maar de verkoop van de Unie bleef tot het einde van de beoordelingsperiode op het lage niveau van 2009.
Omvang van de verkoop in de Unie (ton)
alle producenten
2008
2009
2010
OT
Verkoop in de Unie
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
(117)
Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie nam in de beoordelingsperiode continu af met 9 procentpunten of 18 %, terwijl de invoer met dumping tijdens dezelfde periode met 11 procentpunten steeg, zoals aangegeven in overweging 107.
Marktaandeel van de Unie
alle producenten
2008
2009
2010
OT
Verkoop in de Unie
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Bron:
gegevens in de klacht, Eurostat en antwoorden op de vragenlijst
5.4. Prijzen en factoren die de prijzen beïnvloeden
(118)
De in de steekproef opgenomen producenten in de Unie konden hun verkoopprijzen in de beoordelingsperiode slechts verhogen met 4 %. Wegens de toename van de invoer met dumping op de markt van de Unie was deze prijsstijging lager dan de stijging van de kosten.
Gemiddelde prijs in de Unie per ton
steekproef
2008
2009
2010
OT
Index
100
103
103
104
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
5.5. Winstgevendheid, rendement van investeringen en kasstroom
(119)
De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie werd vastgesteld door de nettowinst vóór belastingen op de verkoop van het soortgelijke product op de markt van de Unie aan niet-verbonden afnemers uit te drukken als percentage van de omzet. Terwijl de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie aan het begin van de beoordelingsperiode toereikend was, was zij in 2009 bijna volledig verdwenen. Hoewel zij zich later wat herstelde, bleef zij tijdens de rest van de beoordelingsperiode ver onder het geen schade veroorzakende niveau.
(120)
Het rendement van investeringen, uitgedrukt als de winst in procenten van de nettoboekwaarde van de investeringen, bleek gelijke tred te houden met de winstgevendheid.
Winstgevendheid en rendement van investeringen
steekproef
2008
2009
2010
OT
Winstgevendheid (index)
100
8
38
37
Rendement van investeringen (index)
100
1
36
40
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
(121)
De nettokasstroom uit bedrijfsactiviteiten nam tijdens de beoordelingsperiode continu af met in totaal 64 % en bereikte in het OT een zeer laag niveau.
Kasstroom (EUR)
steekproef
2008
2009
2010
OT
Index
100
55
58
36
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
5.6. Groei
(122)
Zoals aangegeven in overweging 97 groeide het verbruik van de Unie tussen 2009 en het einde van het OT op significante wijze met 8 000 ton, terwijl de omvang van de invoer met dumping in dezelfde periode met 9 000 ton steeg, zoals vermeld in overweging 106. De volledige groei van de markt van de Unie tussen 2009 en het einde van het OT werd daarom door de invoer met dumping geabsorbeerd, terwijl de verkoop in de Unie van de bedrijfstak van de Unie op het zeer lage niveau van 2009 bleef. Uit het bovenstaande blijkt dat de bedrijfstak van de Unie niet kon profiteren van de recente groei van het verbruik in de Unie als gevolg van het toenemende marktaandeel van de invoer met dumping uit de twee betrokken landen.
5.7. Investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
(123)
Tijdens de beoordelingsperiode hebben de investeringen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie zich als volgt ontwikkeld:
Netto-investeringen (EUR)
steekproef
2008
2009
2010
OT
Index
100
65
41
76
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
(124)
Zoals blijkt uit bovenstaande tabel, hebben de producenten in de Unie hun investeringen tussen 2008 en 2010 aanzienlijk teruggeschroefd. Deze trend keerde zich in het OP om, toen de investeringen op significante wijze omhoog gingen, zonder dat evenwel het niveau aan het begin van de beoordelingsperiode werd bereikt.
5.8. Vermogen om kapitaal aan te trekken
(125)
Wegens de ontoereikende winstgevendheid, als beschreven in overweging 119, hebben sommige producenten in de Unie in de huidige omstandigheden moeilijkheden ondervonden bij het aantrekken van kapitaal voor toekomstige investeringen. Ook het ontoereikende rendement van investeringen vergroot de problemen bij het aantrekken van kapitaal.
5.9. Werkgelegenheid, productiviteit en arbeidskosten
(126)
De werkgelegenheid in voltijdequivalenten ("VTE") heeft grotendeels de ontwikkeling van het productievolume gevolgd (zie overweging 112), waaruit blijkt dat de bedrijfstak van de Unie, toen dat nodig was, heeft gepoogd de productiekosten te rationaliseren. De bedrijfstak van de Unie heeft getracht zijn arbeidskrachten aan de slechter wordende marktsituatie aan te passen, wat heeft geleid tot een gestage algemene daling van de werkgelegenheid met 36 % in de beoordelingsperiode.
Werkgelegenheid (in VTE)
steekproef
2008
2009
2010
OT
Index
100
75
67
64
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
(127)
Ondanks de voornoemde pogingen van de bedrijfstak van de Unie om de werkgelegenheid in lijn te brengen met de slechter wordende marktsituatie, viel de output per VTE van de producenten in de Unie tussen 2008 en 2009 aanzienlijk terug met 19 %. De situatie verbeterde daarna continu, maar bleef 9 % onder het niveau aan het begin van de beoordelingsperiode.
Productiviteit (ton/VTE)
steekproef
2008
2009
2010
OT
Index
100
81
87
91
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
(128)
Tijdens de beoordelingsperiode zijn de gemiddelde arbeidskosten van de bedrijfstak van de Unie continu gestegen met in totaal 12 %.
Arbeidskosten (EUR/VTE)
steekproef
2008
2009
2010
OT
Index
100
106
112
112
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
5.10. Hoogte van de dumpingmarge
(129)
De dumpingmarges voor de invoer uit de twee betrokken landen, zoals aangegeven in de overwegingen 74 en 90, zijn hoog. Gezien de omvang, het marktaandeel en de prijzen van de invoer met dumping kan het effect van de dumpingmarges als substantieel worden beschouwd.
5.11. Herstel van dumping in het verleden
(130)
Hulpstukken van smeedbaar gietijzer van oorsprong uit Brazilië, Tsjechië, Japan, de VRC, de Republiek Korea en Thailand zijn reeds aan maatregelen (6) onderworpen tussen 2000 en 2005 (7) ("de vorige maatregelen"). De toereikende winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie aan het begin van de beoordelingsperiode (zie overweging 119) wijst erop dat deze maatregelen de bedrijfstak van de Unie tijdelijk verlichting hebben gebracht. De toenemende omvang van de invoer met dumping heeft echter een einde gemaakt aan deze vrij positieve periode. Er zij ook op gewezen dat het gecombineerde marktaandeel van de zes door de vorige maatregelen getroffen landen nooit meer dan 29 % (8) bedroeg, terwijl de twee bij het huidige onderzoek betrokken landen tijdens het OT een marktaandeel hadden van 52,4 %, zoals aangegeven in overweging 107.
6. Conclusie over schade
(131)
De schade-indicatoren hebben zich tijdens de beoordelingsperiode negatief ontwikkeld. Dit geldt met name voor de indicatoren betreffende winstgevendheid, productievolumes, bezettingsgraad, verkoopvolumes en marktaandeel die alle een duidelijk verslechterende trend vertoonden.
(132)
Tezelfdertijd onderbood de invoer van hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad uit de twee betrokken landen de prijzen van de bedrijfstak van de Unie met 5 % tijdens het OT (zie overweging 110), waardoor het marktaandeel daarvan aanzienlijk is gestegen (zie overweging 107).
(133)
In het licht van het voorgaande wordt voorlopig geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening.
F. OORZAKELIJK VERBAND
1. Inleiding
(134)
Overeenkomstig artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening werd nagegaan of de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping van oorsprong uit de VRC en Thailand zodanige schade heeft geleden dat deze als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Andere bekende factoren dan de invoer met dumping waardoor de bedrijfstak van de Unie tezelfdertijd schade kon hebben geleden, werden ook onderzocht om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
2. Gevolgen van de invoer met dumping
(135)
Tussen 2008 en het einde van het OT is de invoer met dumping uit de twee betrokken landen in volume met 15 % gestegen in een markt die met 9 % is gekrompen, wat leidde tot een toename van het marktaandeel in de Unie van 41,7 % tot 52,7 %.
(136)
De toename van de invoer met dumping van het betrokken product uit de twee betrokken landen tijdens de beoordelingsperiode viel samen met een neerwaartse trend voor de meeste schade-indicatoren van de bedrijfstak van de Unie. De bedrijfstak van de Unie verloor 8,7 procentpunten marktaandeel en moest zijn productie met 41 % verminderen. De aanzienlijke prijsonderbieding belette de bedrijfstak van de Unie de hogere productiekosten in aanvaardbare mate in de verkoopprijzen door te berekenen, wat leidde tot zeer lage winstgevendheidsniveaus gedurende het grootste gedeelte van de beoordelingsperiode.
(137)
Op basis van het bovenstaande wordt voorlopig geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade lijdt door de met dumping uit de twee betrokken landen tegen lage prijzen ingevoerde producten, die in grote en gestaag toenemende hoeveelheden in de Unie zijn binnengebracht en waardoor de prijzen van de bedrijfstak van de Unie gedurende de hele beoordelingsperiode aanzienlijk zijn onderboden.
3. Gevolgen van andere factoren
3.1. Invoer uit andere derde landen
(138)
Terwijl Eurostat melding maakt van significante invoer uit India tegen zeer lage prijzen tijdens de hele beoordelingsperiode, zijn er aanwijzingen dat het bij deze invoer niet om het betrokken product gaat, maar om verschillende producten, aangegeven met dezelfde GN-code.
(139)
De invoer uit de andere derde landen was gedurende de hele beoordelingsperiode beperkt. Het totale marktaandeel van de invoer uit andere landen dan de twee betrokken landen is met 2,1 procentpunten gedaald, van 10,5 % naar 8,4 %.
(140)
De volgende grootste bronnen van invoer in het OT waren Indonesië, Brazilië en Turkije die een marktaandeel tussen 1,3 % en 1,6 % hadden; al deze landen verloren marktaandeel tijdens de beoordelingsperiode.
Marktaandeel van de invoer
2008
2009
2010
OT
Brazilië
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonesië
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turkije
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Andere landen
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Totaal
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Bron:
Eurostat
(141)
Wegens de beperkte volumes en de dalende trends kan worden geconcludeerd dat de invoer uit andere derde landen dan de betrokken landen geen bijdrage lijkt te hebben geleverd aan de schade die de bedrijfstak van de Unie tijdens het OT heeft geleden.
3.2. Uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
(142)
Wat de ontwikkeling van de verkoop voor uitvoer van de bedrijfstak van de Unie betreft, nam in de beoordelingsperiode de uitvoer continu af met in totaal 34 %.
Verkoop voor uitvoer (ton)
steekproef
2008
2009
2010
OT
Verkoop voor uitvoer
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Bron:
antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen EU-producenten.
(143)
Tijdens de hele beoordelingsperiode was de verkoop voor uitvoer echter slechts goed voor 13 %-15 % van de productie van de bedrijfstak van de Unie. Daarom lijkt deze niet op significante wijze te hebben bijgedragen tot de schade die de bedrijfstak van de Unie tijdens het OT heeft geleden.
3.3. Ontwikkeling van het verbruik in de Unie
(144)
Zoals aangegeven in overweging 97, is het verbruik in de Unie tussen 2008 en 2009 met 21 % gedaald, wat heeft geleid tot een afname van de verkoop in de Unie van de bedrijfstak van de Unie met 25 % tijdens dezelfde periode. Na 2009 groeide het verbruik van de Unie echter op significante wijze met circa 8 000 ton, terwijl de omvang van de invoer met dumping in dezelfde periode met circa 9 000 ton steeg, zoals vermeld in overweging 106. De totale groei van de markt van de Unie tussen 2009 en het einde van het OT werd daarom door de invoer met dumping geabsorbeerd, terwijl de verkoop in de Unie van de bedrijfstak van de Unie op het zeer lage niveau van 2009 bleef.
(145)
Belanghebbenden voerden aan dat een belangrijke oorzaak van de schade de crisis op de Spaanse bouwmarkt was, die blijkbaar ATUSA, een Spaanse onderneming en een van de hoofdklagers, sterk heeft getroffen. ATUSA verkoopt echter in de meeste lidstaten van de EU en het feitelijke effect van de Spaanse bouwcrisis was beperkt tot de verkoop in Spanje, dat nooit goed was voor de meerderheid van de verkoop van de onderneming. Bovendien is het schadebeeld duidelijk wat de in de steekproef opgenomen ondernemingsgroepen, alle klagers en de gehele bedrijfstak van de Unie betreft. In elk geval was de schadeanalyse niet beperkt tot de prestaties van één producent in de Unie of één nationale markt, maar betrof zij de gehele bedrijfstak van de Unie.
(146)
Belanghebbenden voerden ook aan dat de door de negatieve ontwikkeling van het verbruik in de Unie veroorzaakte schade niet door de invoer met dumping maar door vervangingseffecten werd veroorzaakt. In dit verband zij erop gewezen dat de negatieve ontwikkeling van het verbruik in de Unie de producenten in de Unie schade kan hebben berokkend. Deze schade werd echter versterkt door de gestage toename van de invoer met dumping op een krimpende markt. Zoals hierboven aangegeven, profiteerde uitsluitend de invoer met dumping van het recente herstel van het verbruik in de Unie, terwijl de producenten in de Unie niet in staat waren om hun verkoop te vergroten.
3.4. Structurele problemen van de producenten in de Unie
(147)
Belanghebbenden voerden aan dat het feit dat de onderneming Georg Fischer ("GF") winstgevend is gebleven ondanks haar hogere prijzen, terwijl de andere producenten in de Unie er niet in slaagden om op bevredigende wijze te presteren, erop wijst dat de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade werd veroorzaakt door structurele problemen, en niet door de invoer met dumping. GF is echter ook negatief beïnvloed en heeft marktaandeel en een deel van haar winstmarge verloren. Haar werkgelegenheid en haar output namen af. Daarom kon het argument dat GF geen schade had geleden, niet worden geaccepteerd.
(148)
Verder waren alle producenten in de Unie, waaronder GF, onderhevig aan de door de invoer met dumping uitgeoefende prijsdruk.
(149)
Belanghebbenden voerden eveneens aan dat het feit dat Berg Montana, de Bulgaarse dochteronderneming van de ATUSA-groep, ook winstgevend is gebleven, erop wijst dat andere redenen dan de invoer met dumping de schade hebben veroorzaakt. Berg Montana werd echter ook negatief beïnvloed door de Chinese invoer: de productie en de benuttingsgraad alsook de werkgelegenheid namen op significante wijze af. Aangezien het grootste gedeelte van de verkoop van Berg Montana plaatsvindt aan verbonden ondernemingen van de ATUSA-groep, mag men zich niet blindstaren op de winstgevendheid van Berg Montana zonder ook te kijken naar het financiële resultaat van de totale groep, aangezien de winstgevendheid van Berg Montana wordt beïnvloed door verrekenprijzen - de ATUSA-groep is immers in totaal verliesgevend. Daarom kon het argument dat Berg Montana geen schade had geleden, evenmin worden geaccepteerd.
(150)
Er kan worden aangevoerd dat de daling van de arbeidsproductiviteit met 9 % tussen 2008 en het einde van het OT, zoals aangegeven in overweging 127, op een structureel probleem wijst. Deze daling vond echter plaats in een periode tijdens welke de totale werkgelegenheid en de output van de bedrijfstak van de Unie met 36 % respectievelijk 41 % afnam. Deze afname wijst erop dat de producenten in de Unie continu gedwongen waren om hun activiteiten aan te passen aan de marktdruk die werd veroorzaakt door de invoer met dumping en de tijdelijk zwakkere vraag. Gezien dit sombere economische klimaat kan de afname van de arbeidsproductiviteit met 9 % als vrij gematigd worden beschouwd.
4. Conclusie inzake het oorzakelijke verband
(151)
Bij wijze van conclusie kan worden gesteld dat bovenstaande analyse heeft aangetoond dat gedurende de beoordelingsperiode de invoer uit de twee betrokken landen in hoeveelheid is toegenomen en het marktaandeel aanzienlijk is gegroeid. Bovendien onderboden deze toegenomen hoeveelheden, die tegen dumpingprijzen op de markt van de Unie binnenkwamen, in ernstige mate de prijzen van de bedrijfstak van de Unie.
(152)
Andere factoren die de bedrijfstak van de Unie schade konden hebben toegebracht, zijn eveneens geanalyseerd. In dit verband bleek dat de invoer uit andere derde landen, de uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie en de ontwikkeling van het verbruik in de Unie niet van dien aard waren dat zij het oorzakelijke verband tussen de invoer met dumping en de door de bedrijfstak van de Unie tijdens het OT geleden schade hebben verbroken.
(153)
Gezien bovenstaande analyse, waarbij de effecten van alle bekende factoren op de situatie van de bedrijfstak van de Unie naar behoren zijn onderscheiden en zijn gescheiden van de schade veroorzakende gevolgen van de invoer met dumping, wordt voorlopig geconcludeerd dat de invoer uit de VRC en Thailand aanmerkelijke schade aan de bedrijfstak van de Unie heeft toegebracht in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening.
G. BELANG VAN DE UNIE
1. Opmerking vooraf
(154)
Ingevolge artikel 21 van de basisverordening werd nagegaan of er ondanks de voorlopige conclusie inzake schade veroorzakende dumping dwingende redenen waren om te concluderen dat het niet in het belang van de Unie was in dit bijzondere geval voorlopige antidumpingmaatregelen vast te stellen. Overeenkomstig artikel 21, lid 1, van de basisverordening werden daartoe het waarschijnlijke effect van mogelijke maatregelen op alle betrokken partijen en ook de waarschijnlijke gevolgen van het niet nemen van maatregelen op grond van al het ingediende bewijsmateriaal onderzocht.
2. Bedrijfstak van de Unie
(155)
Alle bekende producenten in de Unie steunen de instelling van antidumpingmaaregelen. Er wordt aan herinnerd dat de meeste schade-indicatoren een negatieve trend lieten zien en dat met name de schade-indicatoren betreffende de omvang van de productie en de verkoop, het marktaandeel, alsmede de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie, zoals winstgevendheid en rendement van investeringen, zware klappen incasseerden.
(156)
Als er maatregelen worden genomen, wordt verwacht dat de neerwaartse prijsdruk en het verlies van marktaandeel worden verminderd en dat de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie zullen beginnen te herstellen, waardoor de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie aanzienlijk zal verbeteren.
(157)
Als daarentegen geen antidumpingmaatregelen worden ingesteld, zullen de marktsituatie en de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie waarschijnlijk verder verslechteren. In dat geval zou de bedrijfstak van de Unie mogelijk verder marktaandeel verliezen, aangezien de door de invoer met dumping uit de twee betrokken landen bepaalde marktprijzen voor die bedrijfstak niet haalbaar zijn. De waarschijnlijke gevolgen zijn verdere afname van de productie en sluiting van productiefaciliteiten in de Unie, hetgeen tot aanzienlijk banenverlies zal leiden.
(158)
Gelet op alle bovengenoemde factoren wordt voorlopig geconcludeerd dat de instelling van antidumpingmaatregelen in het belang van de bedrijfstak van de Unie is.
3. Importeurs
(159)
Zoals aangegeven in overweging 31, werkten 32 niet-verbonden importeurs aan het onderzoek mee en hun invoer was goed voor circa 45 % van de totale invoer uit de twee betrokken landen. Over het algemeen zijn de importeurs gekant tegen de instelling van antidumpingmaatregelen. In de meeste gevallen blijkt het effect van de maatregelen echter beperkt te zijn. In veel gevallen vertegenwoordigt het betrokken product slechts een klein gedeelte van de totale bedrijvigheid van de importeurs. Ook kopen sommige importeurs reeds hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad aan uit andere bronnen en importeurs die momenteel slechts producten uit de twee betrokken landen aankopen, kunnen zich ook tot andere bronnen wenden, waaronder de bedrijfstak van de Unie. Op grond daarvan wordt voorlopig geconcludeerd dat de instelling van voorlopige maatregelen geen aanzienlijke negatieve gevolgen zal hebben voor het belang van de importeurs.
4. Gebruikers
(160)
Zoals aangegeven in overweging 18 worden hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad hoofdzakelijk gebruikt in de gas-, water- en verwarmingssystemen van woon- en andere gebouwen. De gebruikers van hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad zijn de loodgieters. Geen gebruiker of consumentenvereniging heeft aan het onderzoek meegewerkt. De waarde van de hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad vertegenwoordigt ook slechts een klein gedeelte van de totale kosten van een gas-, water- of verwarmingsinstallatie. Op grond daarvan wordt voorlopig geconcludeerd dat de instelling van voorlopige maatregelen geen aanzienlijke negatieve gevolgen zal hebben voor het belang van de gebruikers.
(161)
Wanneer alle gevolgen van de antidumpingmaatregelen in overweging worden genomen, lijken de positieve effecten voor de bedrijfstak van de Unie al met al op te wegen tegen de mogelijke negatieve gevolgen voor andere belangengroepen. Daarom wordt voorlopig geconcludeerd dat de antidumpingrechten niet in strijd zijn met het belang van de Unie.
5. Mededingingsaspecten
(162)
Belanghebbenden hebben aangevoerd dat, wanneer antidumpingmaatregelen worden ingesteld, zich op de markt van de Unie een duopolie kan ontwikkelen, die zou worden beheerst door de twee belangrijkste klagers ATUSA en GF. In dit verband zij er eerst op gewezen dat het huidige marktaandeel van deze twee groepen betrekkelijk laag is: de duopolie heeft immers een vrij gematigd marktaandeel van circa 30 %. Dit moet worden vergeleken met het marktaandeel van de twee betrokken landen dat 52,7 % bedraagt, terwijl de invoer uit andere derde landen ook een marktaandeel van 8,4 % vertegenwoordigt. De andere producenten in de Unie hebben een marktaandeel van 7,5 %.
(163)
Verder is het doel van antidumpingmaatregelen niet alle invoer te verbieden maar gelijke voorwaarden te scheppen. Er zij op gewezen dat de vorige maatregelen die van kracht waren tussen 2000 en 2005 de invoer niet hebben gestopt. Integendeel, de VRC voerde in 2002, 2003 en 2004 grotere hoeveelheden uit dan vóór de instelling van het antidumpingrecht van 49,4 %. Al met al wijst de aanwezigheid van een groot aantal spelers op de markt van de Unie erop dat het risico van een anticoncurrerende duopolie die de markt van de Unie overheerst, laag is.
6. Conclusie inzake het belang van de Unie
(164)
Gezien het bovenstaande werd voorlopig geconcludeerd dat er, gezien de beschikbare informatie over het belang van de Unie, over het geheel genomen geen dwingende redenen zijn die pleiten tegen de instelling van voorlopige maatregelen betreffende de invoer van hulpstukken van smeedbaar gietijzer met schroefdraad van oorsprong uit de VRC en Thailand.
H. VOORLOPIGE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
1. Schademarge
(165)
Gezien de conclusies inzake dumping, schade, oorzakelijk verband en belang van de Unie moeten voorlopige maatregelen worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door de invoer met dumping uit de twee betrokken landen.
(166)
Om de hoogte van deze maatregelen te bepalen, werd rekening gehouden met de geconstateerde dumpingmarges en het bedrag van het recht dat noodzakelijk is om de schade voor de producenten in de Unie op te heffen.
(167)
Bij de berekening van het recht dat nodig is om de gevolgen van de schade veroorzakende dumping op te heffen, werd ervan uitgegaan dat de maatregelen de producenten in de Unie in staat moesten stellen om hun productiekosten te dekken en een winst vóór belasting te maken die bij normale concurrentie, dat wil zeggen zonder invoer met dumping, redelijkerwijs op de verkoop van het soortgelijke product in de Unie door dergelijke producenten kan worden behaald.
(168)
Bij het vorige onderzoek betreffende hetzelfde product werd deze redelijke winst vastgesteld op 7 % (9). Aangezien de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie in staat waren om aan het begin van de beoordelingsperiode een soortgelijke winst te maken, zijn er geen aanwijzingen dat deze winstmarge niet langer redelijk is.
(169)
Op basis hiervan werd voor de producenten in de Unie een geen schade veroorzakende prijs van het soortgelijke product berekend. De geen schade veroorzakende prijs werd verkregen door de productiekosten te vermeerderen met de hierboven genoemde winstmarge van 7 %.
(170)
De noodzakelijke prijsstijging werd vervolgens vastgesteld op grond van een vergelijking van de gewogen gemiddelde invoerprijs met de gewogen gemiddelde geen schade veroorzakende prijs van het soortgelijke product, dat door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie werd verkocht. Het verschil dat uit deze vergelijking naar voren kwam, werd vervolgens uitgedrukt in een percentage van de gewogen gemiddelde cif-waarde van de invoer.
2. Voorlopige maatregelen
(171)
Gelet op het voorgaande wordt overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening geoordeeld dat op de invoer van oorsprong uit de VRC en Thailand voorlopige antidumpingmaatregelen moeten worden ingesteld, die volgens de "regel van het laagste recht" gelijk moeten zijn aan de dumpingmarge dan wel aan de schademarge indien deze lager is.
(172)
Gezien de hoge mate van medewerking van de Chinese en Thaise producenten-exporteurs werd het recht voor alle andere ondernemingen voor beide landen vastgesteld op het niveau van het hoogste in te stellen recht op de ondernemingen van het betreffende land die in de steekproef zijn opgenomen respectievelijk aan het onderzoek hebben meegewerkt. Het recht voor alle andere ondernemingen zal worden toegepast op de ondernemingen die niet aan het onderzoek hebben meegewerkt.
(173)
Voor de in de bijlage vermelde medewerkende ondernemingen die niet in de steekproef waren opgenomen, wordt het voorlopige recht vastgesteld op het gewogen gemiddelde van de rechten van de in de steekproef opgenomen ondernemingen.
(174)
De voorgestelde voorlopige antidumpingrechten zijn als volgt:
Volksrepubliek China
Onderneming
Dumpingmarge
Schade-marge
Recht
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Andere medewerkende ondernemingen
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Alle andere ondernemingen
67,8 %
Thailand
Onderneming
Dumpingmarge
Schade-marge
Recht
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Alle andere ondernemingen
39,7 %
(175)
De hierboven vermelde antidumpingmaatregelen worden voorlopig vastgesteld in de vorm van ad-valoremrechten.
(176)
De bij deze verordening voor de afzonderlijke ondernemingen vastgestelde individuele antidumpingrechten zijn gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Zij weerspiegelen daarom de situatie die bij dat onderzoek voor die ondernemingen werd geconstateerd. Deze rechten (in tegenstelling tot het voor het gehele land geldende recht dat van toepassing is op "alle andere ondernemingen") gelden dus uitsluitend voor de invoer van producten van oorsprong uit de Volksrepubliek China en Thailand die vervaardigd zijn door de ondernemingen en bijgevolg door de vermelde specifieke juridische entiteiten. Op ingevoerde producten die zijn vervaardigd door andere ondernemingen die niet met hun naam in het dispositief van deze verordening zijn vermeld, inclusief entiteiten die banden hebben met de specifiek vermelde ondernemingen, zijn deze rechten niet van toepassing en op deze producten is het recht van toepassing dat geldt voor "alle andere ondernemingen".
(177)
Verzoeken om toepassing van deze voor afzonderlijke ondernemingen geldende antidumpingrechten (bv. na een naamswijziging van de entiteit of na de oprichting van nieuwe productie- of verkoopentiteiten) dienen aan de Commissie (10) te worden gericht, onder opgave van alle relevante gegevens, met name indien de naamswijziging of de oprichting van nieuwe productie- of verkoopentiteiten verband houdt met wijzigingen in de activiteiten van de onderneming op het gebied van de productie en de verkoop in binnen- en buitenland. Indien het verzoek gerechtvaardigd is, zal de verordening dienovereenkomstig worden gewijzigd door bijwerking van de lijst van ondernemingen die voor een individueel recht in aanmerking komen.
(178)
Om een goede handhaving van het antidumpingrecht te garanderen, moet het voor alle andere ondernemingen vastgestelde recht niet alleen gelden voor de niet-medewerkende producenten-exporteurs, maar ook voor de producenten die het betrokken product in het OT niet naar de Unie hebben uitgevoerd.
(179)
In het geval van Thailand wordt laatstgenoemde ondernemingen echter verzocht, wanneer zij voldoen aan de eisen van artikel 11, lid 4, tweede alinea, van de basisverordening, een verzoek overeenkomstig dat artikel in te dienen om hun situatie individueel te onderzoeken.
I. SLOTBEPALING
(180)
In het belang van een goed bestuur moet een termijn worden vastgesteld waarbinnen de belanghebbenden, die zich binnen de in de verordening vermelde termijn hebben bekendgemaakt, opmerkingen kunnen maken en kunnen vragen te worden gehoord. Voorts zij erop gewezen dat alle bevindingen betreffende de instelling van een recht in het kader van deze verordening voorlopig zijn en bij de instelling van een definitief recht opnieuw kunnen worden overwogen,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Een voorlopig antidumpingrecht wordt ingesteld op gegoten hulpstukken (fittings) voor buisleidingen, van smeedbaar gietijzer, met schroefdraad, momenteel ingedeeld onder GN-code ex 7307 19 10 (Taric-code 7307191010) en van oorsprong uit de Volksrepubliek China en Thailand.
2. Het voorlopige antidumpingrecht, dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van het in lid 1 omschreven product, vervaardigd door onderstaande ondernemingen, is als volgt:
Land
Onderneming
Recht
Aanvullende Taric-code
Volks-republiek China
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Alle andere ondernemingen
67,8 %
B999
Thailand
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Alle andere ondernemingen
39,7 %
B999
3. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Unie van het in lid 1 genoemde product wordt een zekerheid gesteld die gelijk is aan het bedrag van het voorlopige recht.
4. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
Onverminderd artikel 20 van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad kunnen belanghebbenden binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening verzoeken in kennis te worden gesteld van de bijzonderheden die ten grondslag liggen aan de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld, schriftelijk opmerkingen maken en vragen door de Commissie te worden gehoord.
Overeenkomstig artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 kunnen de betrokken partijen binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening opmerkingen maken over de toepassing van deze verordening.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 van deze verordening is gedurende een periode van zes maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 14 november 2012.