PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 461/2013
ze dne 21. května 2013,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 597/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyetylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie. Nařízením (ES) č. 1645/2005 (3) změnila Rada míru platných vyrovnávacích opatření proti dovozu PET z Indie. Změny byly důsledkem zrychleného přezkumu zahájeného podle článku 20 základního nařízení. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (4) konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla po částečných prozatímních přezkumech následně změněna nařízením (ES) č. 1286/2008 (5) a prováděcím nařízením (EU) č. 906/2011 (6). Druhý částečný prozatímní přezkum byl ukončen beze změny platných opatření prováděcím nařízením (EU) č. 559/2012 (7). Rozhodnutím 2000/745/ES (8) přijala Komise závazky nabídnuté třemi vyvážejícími výrobci v Indii, které stanoví minimální dovozní cenu.
(2)
Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.
2. Stávající antidumpingová opatření
(3)
Nařízením (ES) č. 2604/2000 (9) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (10) konečné antidumpingové clo na dalších pět let.
3. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti (11) konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 25. listopadu 2011 žádost o zahájení přezkumu podle článku 18 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“). Tuto žádost podal výbor výrobců polyetylentereftalátů v Evropě (Committee of Polyethylene Terephthalate Manufacturers in Europe (CPME), dále jen „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují téměř 95 % výroby polyetylentereftalátů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(6)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení oznámila Komise indické vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah žádosti o přezkum a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Komise však na svou nabídku konzultace od indické vlády neobdržela žádnou odpověď.
4. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 24. února 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
5. Souběžné šetření
(8)
Dne 24. února 2012 Komise rovněž zahájila přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 týkající se platných antidumpingových opatření uložených na dovoz PET pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (13).
6. Šetření
6.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(9)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
6.2. Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, jakož i zástupce dotčené země.
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu předložily písemně svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Vzhledem k zjevně velkému počtu indických vyvážejících výrobců a výrobců a dovozců v Unii se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, tento výběr provést, byli vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, vyzváni, aby se přihlásili do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytli Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo na dotazník ohledně výběru vzorku a projevili ochotu spolupracovat při přezkumném šetření. Na základě toho byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců na základě objemu vývozu do Unie. Samotní výrobci zařazení do vzorku, výrobci nezařazení do vzorku ani příslušné indické orgány k tomuto vzorku nevznesli žádné námitky.
(14)
Třem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku byly řádným způsobem zaslány dotazníky k vyplnění a všichni poskytli své odpovědi. Odpovědi na dotazník jednoho indického výrobce zařazeného do vzorku však odhalily, že během období přezkumného šetření vyvezl jen nevýznamné množství dotčeného výrobku, a proto pro výpočet sazby subvence pro uvedenou společnost nebyly relevantní. Byly dokončeny inspekce na místě u dvou zbývajících vyvážejících výrobců, kteří společně představovali 99 % celkového objemu dovozu z Indie do Unie v období přezkumného šetření.
(15)
Po zveřejnění zásadních skutečností a úvah (dále jen „zveřejnění informací“) požádal jeden indický spolupracující výrobce o výpočet rozpětí subvencí. V tomto ohledu bylo znovu potvrzeno, že vývoz této společnosti byl nevýznamný, a proto neměl v tomto přezkumu před pozbytím platnosti žádný dopad na určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování. Tato žádost byla tedy odmítnuta.
(16)
Komise v oznámení o zahájení přezkumu uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř společností z celkem třináct výrobců v Unii známých před zahájením šetření, které byly vybrány na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Některé zúčastněné strany vznesly připomínky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) Komise by neměla provádět výběr vzorku, zejména z toho důvodu, že v předchozím šetření také nebyl použit výběr vzorku; ii) byla napadnuta metoda použitá pro výběr vzorku z toho důvodu, že „směšuje tři různé kroky“, tj. ověření postavení, definici výrobního odvětví Unie a výběr vzorku; iii) prozatímní vzorek byl stanoven na základě nesprávných a neúplných informací; iv) vybraný prozatímní vzorek není reprezentativní, protože zahrnuje subjekty a nikoli skupiny; rovněž byl vznesen argument, že zahrnutí společností, které v jednom případě prošly nedávným odprodejem nebo v jiném případě mají přidružené prodeje, snižuje reprezentativnost vzorku.
(18)
Reakce na argumenty vznesené těmito stranami byly tyto:
-
O použití vzorku výrobců v Unii se rozhoduje nezávisle v případě každého šetření v závislosti na konkrétních okolnostech každého případu a čl. 22 odst. 6 základního nařízení se nevztahuje na použití takového vzorku pro zjištění újmy v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti. Narozdíl od předchozích šetření, kdy šetření všech společností, jež se přihlásily a spolupracovaly, bylo proveditelné, Komise při tomto přezkumu dospěla k závěru, že v době, která je k dispozici, nelze vzhledem ke značnému počtu výrobců v Unii přiměřeně přezkoumat všechny, a že proto byly splněny podmínky článku 27.
-
Komise „nesmísila“ určení postavení, určení výrobního odvětví Unie a výběr prozatímního vzorku, jelikož tyto tři kroky byly provedeny nezávisle na sobě a bylo o nich rozhodnuto odděleně. Nebylo prokázáno, do jaké míry ovlivnilo použití údajů o výrobě a prodeji, které poskytly výrobci v Unii v souvislosti s ověřením postavení, reprezentativnost vzorku.
-
Vzorek byl určen na základě informací dostupných v době výběru v souladu s článkem 27 základního nařízení. Reprezentativnost vzorku byla přezkoumána v návaznosti na připomínky stran ohledně údajů o konkrétních společnostech. Žádná z těchto připomínek nebyla shledána odůvodněnou.
-
Jak požaduje článek 27 základního nařízení, byl vzorek určen tak, aby představoval největší reprezentativní objem výroby a prodeje, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Subjekty, které patří k větším skupinám, u nichž bylo zjištěno, že fungují nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo třeba zkoumat skupinu jako celek. Zároveň byly tyto společnosti zařazeny do vzorku jako hospodářské subjekty, čímž je zajištěno, že všechny příslušné údaje mohly být ověřeny. Kromě toho odprodeje a existence přidružených prodejů byly součástí charakteristiky tohoto odvětví v posuzovaném období, a proto se žádný z těchto prvků nepovažoval za prvek, který by snižoval reprezentativnost vzorku.
(19)
Po zveřejnění informací zopakovaly strany výše uvedené argumenty, které již byly zodpovězeny.
(20)
Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl plánován již v oznámení o zahájení přezkumu. Při tomto šetření nespolupracoval ani jeden z 24 oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(21)
Všech pět známých dodavatelů surovin bylo kontaktováno při zahájení přezkumu a obdrželi příslušný dotazník. Dva dodavatelé se přihlásili a dotazník vyplnili.
(22)
Při zahájení přezkumu byli osloveni všichni známí uživatelé a sdružení uživatelů. Odpovědi na dotazník poskytlo 17 uživatelů. Přihlásilo se 20 sdružení uživatelů z 16 členských států a předložilo odpovědi na dotazník.
7. Ověření obdržených informací
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dillí a u těchto zúčastněných stran:
a)
Vyvážející výrobci
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kalkata, Indie,
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indie.
b)
Výrobci v Unii
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nizozemsko,
-
Equipolymers, Itálie, Německo,
-
Neo Group, UAB, Litva,
-
Novapet SA, Španělsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Coca-Cola Europe, Belgie,
-
Nestle Waters France, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Výrobek dotčený tímto přezkumem je tentýž jako dotčený výrobek v původním šetření, tj. PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5 pocházející z Indie. V současnosti spadá do kódu KN 3907 60 20.
2. Obdobný výrobek
(25)
Stejně jako v původním šetření a v přezkumných šetřeních bylo zjištěno, že dotčený výrobek, tedy PET vyráběné a prodávané na domácím trhu v dotčené zemi, i PET vyráběné a prodávané výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(26)
Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum a odpovědích na dotazník Komise byly prošetřovány následující režimy, které se údajně týkají poskytování subvencí.
Celostátní režimy
a)
režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ (dále jen „DEPBS“);
b)
režim navracení cla („Duty Drawback Scheme“, dále jen „DDS“);
c)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
d)
režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);
e)
režim „Status Holder Incentive Scrip“ (dále jen „SHIS“);
f)
režim předběžného povolení („Advance Authorisation Scheme“, dále jen „AAS“);
g)
režim „Export Promotion Capital Goods Scheme“ (dále jen „EPCGS“);
h)
režim „Special Economic Zones/Export Oriented Units“ (zvláštní ekonomické zóny / jednotky orientované na vývoz, dále jen „SEZ/EOU“);
i)
režim vývozních úvěrů („Export Credit Scheme“, dále jen „ECS“);
j)
režim osvobození od daně z příjmu („Income Tax Exemption Scheme“, dále jen „ITES“).
Regionální režimy
k)
režim „West Bengal Incentive“ (dále jen „WBIS“);
l)
pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice;
m)
režim „Gujarat Sales Tax Incentive Scheme“ (dále jen „GSTIS“);
n)
režim „Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme“ (dále jen „GEDES“);
o)
režim „Package Scheme of Incentives“ (dále jen „PSI“) vlády státu Maháráštra.
(27)
Režimy uvedené v 26. bodě odůvodnění písm. a) a c) až h) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu indickou vládu opravňuje vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(28)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. b) vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Míry tohoto vracení jsou pravidelně zveřejňovány. Míry, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou ve výši všech uplatňovaných sazeb pro vracení cla za období 2011-2012, zveřejněné v oznámení č. 68 / 2011- Customs (N.T.) ze dne 22. září 2011. Režim navracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 2009-2014 označuje rovněž jako režim promíjení cla.
(29)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. i) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. j) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(31)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. k) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999, které bylo nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004.
(32)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. l) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
(33)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. m) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z jeho politiky týkající se průmyslových pobídek.
(34)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. n) vychází ze zákona o bombayské dani z elektřiny (Bombay Electricity Duty Act) z roku 1958.
(35)
Režim uvedený v 26. bodě odůvodnění písm. o) je spravován státem Maháráštra a vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření poskytovaly výhody, pokud jde o dotčený výrobek, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku tyto režimy:
Celostátní režimy
a)
režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“);
b)
režim navracení cla („DDS“);
c)
režim „Focus Market Scheme“ („FMS“);
d)
režim „Status Holder Incentive Scrip“ („SHIS“);
e)
režim předběžného povolení („AAS“).
Regionální režimy
f)
režim „West Bengal Incentive“ („WBIS“).
2. Režim „Duty Entitlement Passbook Scheme“ („DEPBS“)
a) Právní základ
(37)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(38)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(39)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % s maximální hodnotou 58 INR/kg.
(40)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozního prohlášení.
(41)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro něž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenositelné a jsou platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání.
(42)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Lhůta pro podání žádostí činí tři měsíce po vývozu, avšak, jak je jasně stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (tj. 10 % z nároku).
(43)
Bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku tohoto režimu využívaly v prvních třech čtvrtinách období přezkumného šetření.
d) Závěr k režimu DEPBS
(44)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(45)
Režim DEPBS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(46)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS a přechod k DDS
(47)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce, čímž se jeho použitelnost prodloužila do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné další jeho prodloužení, režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 účinně skončil. Proto bylo nutné ověřit, zda by mohla být uložena opatření s ohledem na čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(48)
Indická vláda vysvětlila Komisi, že při ukončení režimu DEPBS si mohly společnosti vybrat jiné režimy navrácení nebo prominutí cla uvedené v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14, tj. režim „Advance Authorisation Scheme (AAS)“ nebo režim navracení cla (DDS).
(49)
Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti zařazené do vzorku začaly ihned po ukončení režimu DEPBS využívat režim DDS. Je třeba uvést, že režim DDS byl zaveden v roce 1995 a fungoval zároveň s režimem DEPBS během prvních tří čtvrtin období přezkumného šetření a řadu let před obdobím přezkumného šetření. Vývozci však nemohli využít DDS a DEPBS současně pro týž vývoz. Během prvních tří čtvrtin období přezkumného šetření činila sazba DDS 2,2 % s maximální hodnotou 1,5 INR/kg, což znamenalo, že režim DDS byl méně velkorysý, a tedy méně atraktivní než DEPBS. Je třeba uvést, že indická vláda zajistila plynulý přechod z režimu DEPBS na režim DDS, jak je uvedeno v oběžníku č. - 42 /2011-Cla ze dne 22. září 2011. V tomto oběžníku je vysvětleno, že „plán navracení [cla] pro tento rok zahrnuje položky, které dosud patřily do režimu DEPBS“. V tomtéž oběžníku je uvedeno, že odvětvím, která fungují v rámci režimu DEPBS, „bylo rozhodnuto poskytnout hladký přechod pro položky v těchto odvětvích a začlenit je do plánu navracení. Jako přechodné opatření budou u těchto položek mírně sníženy jejich sazby DEPBS, a sice v rozmezí od 1 % do 3 % u většiny položek.“ Jinými slovy tento oběžník uvádí, že míry vracení cla platné od 1. října 2011 byly určeny tak, aby poskytovaly podobnou výhodu jako ukončený režim DEPBS.
(50)
Míry DDS použitelné na dotčený výrobek se od 1. října 2011 zvýšily z 2,2 % na 5,5 % hodnoty FOB a související maximální hodnota se zvýšila z 1,5 INR/kg na 5,5 INR/kg. U této nové míry bylo zjištěno, že poskytuje podobné míry subvencování, jako poskytoval DEPBS do 30. září 2011 s 8 % mírou a maximální hodnotou 58 INR/kg. Pokud jde o ceny PET převládající během období přezkumného šetření, byla obecně použitelná maximální hodnota DEPBS a jejím výsledkem byla teoretická výhoda ve výši 4,64 INR/kg neboli 5,8 %. V případě DDS nebyla maximální hodnota použitelná, a teoretická výhoda tedy činila 5,5 %.
(51)
Šetřením byly potvrzeny úvahy předchozího bodu odůvodnění. Průměrná roční subvenční rozpětí společností zařazených do vzorku činila 5,5 % pro DEPBS a 6 % pro DDS.
(52)
Srovnání obou režimů rovněž ukazuje, že mají společné mnohé charakteristiky uplatňování.
(53)
Ve 47. až 51. bodě odůvodnění je prokázáno, že i přes ukončení režimu DEPBS byly zásadní výhody nadále a bez přerušení poskytovány na téměř totožné úrovni tím, že byl zajištěn hladký přechod k režimu navracení cla. Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že subvence nebyly zrušeny ve smyslu čl. 15 odst. 1 a že režim DEPBS je napadnutelný.
(54)
Po zveřejnění zásadních skutečností a úvah tvrdil jeden vyvážející výrobce, že režim DEPBS byl ukončen, a proto by neměl být vyrovnán. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba uvést, že režim DEPBS byl ukončen dne 30. září 2011, jak je popsáno rovněž ve 47. bodě odůvodnění. Subvencování však pokračovalo a vývozci měli možnost místo DEPBS požádat o výhody například v rámci DDS nebo AAS a tyto výhody získat. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
f) Výpočet výše subvence
(55)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPBS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(56)
V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazby subvence pro společnosti zařazené do vzorku zjištěné v souvislosti s tímto režimem 3,78 % a 4,42 %.
3. Režim navracení cla („Duty Drawback Scheme“, „DDS“)
a) Právní základ
(58)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(59)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(60)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty materiálů použitých jako vstupy při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DDS pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření činila 5,5 % hodnoty FOB s maximální hodnotou 5,5 INR/kg.
(61)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Předloží-li přepravní společnost obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument srovná s údaji na přepravním dokladu s uspokojivým výsledkem, jsou splněny všechny podmínky pro povolení výplaty navráceného cla buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(62)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut po vyplacení částky navráceného cla, ale indická vláda vyplacenou částku vymáhá zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(63)
Částka navráceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(64)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(65)
Bylo zjištěno, že společnosti zařazené do vzorku využívaly režim DDS během poslední čtvrtiny období přezkumného šetření.
d) Závěr k režimu DDS
(66)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Částka navráceného cla je finančním příspěvkem indické vlády. Kromě toho částka navráceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(67)
Režim DDS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(68)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(69)
Neexistuje žádný zavedený režim nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DDS.
(70)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(71)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navráceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navráceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(73)
V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(74)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazby subvence pro dotčené společnosti zařazené do vzorku zjištěné v souvislosti s tímto režimem 1,65 % a 1,32 %.
4. Režim „Focus Market Scheme“ („FMS“)
a) Právní základ
(75)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(76)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Provádění v praxi
(77)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Na určité typy vývozních činností, například na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón / jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, například na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(78)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálového zboží.
(79)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz uskutečňuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (například příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(80)
Bylo zjištěno, že společnosti zařazené do vzorku tohoto režimu v období přezkumného šetření využívaly.
d) Závěr k režimu FMS
(81)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(82)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(83)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu kapitálového zboží, ačkoliv kapitálové zboží nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(84)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(85)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro společnosti zařazené do vzorku činí 0,19 % a 0,87 %.
5. Režim „Status Holder Incentive Scrip“ („SHIS“)
a) Právní základ
(86)
Podrobný popis režimu SHIS je uveden v kapitole 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.10 příručky HOP I 09-14. Podrobný popis kategorií statusu tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.10.1 až 3.10.4 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.1 až 3.5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(87)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci, kteří jsou uznaní jako tzv. „držitelé statusu“.
c) Provádění v praxi
(88)
Pro status jsou způsobilí obchodníci-vývozci i výrobci-vývozci. V závislosti na jejich vývozní výkonnosti během stávajícího roku a během několika předcházejících let je žadatelům udělen jeden z těchto statusů: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
V rámci režimu SHIS mají držitelé statusu nárok na úvěr na clo ve výši 1 % hodnoty FOB vývozu v odvětvích uvedených v odstavci 3.16.4 dokumentu FTP 09-14, tj. kožedělné (kromě hotových usní) a textilní odvětví a odvětví juty, řemesla, strojní odvětví (vyjma některá pododvětví) a odvětví plastů a základních chemických látek (vyjma farmaceutické přípravky). Jelikož je dotčený výrobek druh plastu, tento režim se na něj vztahuje.
(90)
Úvěry na clo v rámci režimu SHIS nejsou přenositelné a musí být využity k zaplacení cla z dovozu kapitálového zboží použitého k výrobě výrobků, které spadají do jednoho z příslušných odvětví.
(91)
Pokud žadatel využil v průběhu roku nulovou sazbu v rámci EPCG, není způsobilý pro SHIS na vývoz uskutečněný v uvedeném roce.
(92)
Tento režim byl zaveden v roce 2009 pro vývoz uskutečněný v letech 2009-2010 a 2010-2011 a od té doby je každoročně prodlužován. Naposledy (viz oznámení č. 07/2012 - Cla ze dne 9. března 2012) byla platnost tohoto režimu prodloužena do 31. března 2013.
(93)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být úvěr na clo SHIS při splnění vývozní povinnosti zaúčtován do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
(94)
Šetřením bylo zjištěno, že jedna společnost zařazená do vzorku využívala tento režim během období přezkumného šetření a druhá nebyla způsobilá v důsledku ustanovení popsaného v 90. bodě odůvodnění.
d) Závěr k režimu SHIS
(95)
Režim SHIS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci SHIS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci SHIS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(96)
Kromě toho SHIS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(97)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Úvěr na clo bude nakonec použit k zaplacení cla z dovozu kapitálového zboží, které nespadá do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(98)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(99)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro jedinou společnost zařazenou do vzorku, která tento režim využívá, činí 1 %.
6. Režim Export Promotion Capital Goods („EPCGS“)
a) Právní základ
(100)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(101)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Provádění v praxi
(102)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nové i použité kapitálové zboží až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží v průběhu určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(103)
Držitel licence EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCGS.
d) Závěr k režimu EPCGS
(104)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(105)
Navíc EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(106)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(107)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. Takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly předloženy oprávněné argumenty, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.
(108)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(109)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro společnosti zařazené do vzorku činí 0,55 % a 0,56 %.
7. Režim předběžného povolení („AAS“)
(110)
Bylo zjištěno, že pouze jedna ze společností zařazených do vzorku tento režim během období přezkumného šetření využívala. Šetřením se však zjistilo, že výhody, které společnost získala, nebyly významné, a proto režim AAS není dále rozebírán.
8. Režim West Bengal Incentive 1999 („WBIS 1999“)
a) Právní základ
(111)
Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je uveden v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko.
b) Způsobilost
(112)
Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.
c) Provádění v praxi
(113)
Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v hospodářsky zaostalých oblastech tohoto státu.
(114)
V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité územní celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého hospodářského rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.
(115)
Bylo zjištěno, že jedna ze společností zařazených do vzorku tento režim během období přezkumného šetření využívala.
d) Závěr
(116)
Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od centrální daně z prodeje a prominutí centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.
(117)
Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.
(118)
Režim WBIS 1999 je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(119)
Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a centrální DPH uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 1,36 %.
9. Výše napadnutelných subvencí
(120)
Výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty výrobku, činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku 7,53 % a 8,17 %.
REŽIM
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
Celkem
SPOLEČNOST
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nula
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
nula
8,17
10. Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(121)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude přetrvávat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(122)
Jak je uvedeno v 26. až 118. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření indičtí vývozci dotčeného výrobku nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování od indických úřadů.
(123)
Režimy subvencí poskytují opakované výhody a neexistuje žádný náznak, že by tyto výhody měly být v blízké budoucnosti ukončeny. Každý vývozce je kromě toho způsobilý k využívání několika subvenčních režimů.
(124)
Rovněž se zkoumalo, zda by se v případě zrušení opatření uskutečňoval vývoz do Unie ve významném objemu.
(125)
Indie je významným výrobcem dotčeného výrobku. Na základě údajů shromážděných během šetření měla Indie během období přezkumného šetření výrobní kapacitu ve výši asi 700 000-900 000 tun a plánovala její rozšíření, jehož důsledkem by bylo dosažení celkové kapacity země ve výši 1 600 000-1 800 000 tun do roku 2014. Odhaduje se, že v důsledku toho by kapacita v roce 2014 přesáhla domácí poptávku o asi 600 000-700 000 tun, což by představovalo 21-25 % celkové spotřeby v Unii během období přezkumného šetření.
(126)
Za těchto okolností jsou indičtí výrobci dotčeného výrobku velmi závislí na prodeji na vývoz a existuje pravděpodobnost, že objem vývozu do Unie, který byl významný již během období přezkumného šetření, by v případě zrušení opatření ještě vzrostl.
(127)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že se přebytečná kapacita po roce 2014 sníží, a proto situace týkající se přebytečné kapacity bude jen dočasná. Je třeba uvést, že bylo zjištěno, že údajný pokles přebytečné kapacity po roce 2014 je v souladu s výhledem vyplývajícím ze zprávy s informacemi o trhu. Proto se dospělo k závěru, že toto tvrzení nebylo takové povahy, aby změnilo analýzu, pokud jde o vývoj přebytečné kapacity.
(128)
Po zveřejnění informací tvrdil jeden vyvážející výrobce, že významné dočasné přebytečné kapacity byly nezbytné, jelikož nárůstu výrobní kapacity obecně může být dosaženo pouze velkými přírůstky, protože moderní výrobní závody pro PET mají určitou minimální velikost. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba uvést, že během období přezkumného šetření a následujícího roku došlo k rozšíření výrobní kapacity v rozsahu nejméně 150 000-200 000 tun. Z toho vyplývá, že pouze uvedenými argumenty nelze odůvodnit přebytečnou kapacitu dostupnou pro vývoz uvedenou ve 125. bodě odůvodnění. V každém případě není v této souvislosti příčina přebytečné kapacity dostupné pro vývoz relevantní. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(129)
Některé strany tvrdily, že přebytečná kapacita dostupná pro vývoz, která se vytváří v Indii, by mohla být absorbována i jinými třetími zeměmi, a že tedy tato přebytečná kapacita dostupná pro vývoz podle výpočtu Komise nebyla řádně posouzena. V žádném případě se nepředpokládalo, že celá přebytečná kapacita dostupná pro vývoz by byla směrována do Unie. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(130)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze dospět k závěru, že přetrvávání subvencování je pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(131)
Obdobný výrobek vyrábí třináct známých výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a proto se na ně dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(132)
Dvanáct známých výrobců v Unii, které v tomto případě zastupuje žadatel, spolupracovalo při šetření a poskytovalo podporu. Další jeden známý výrobce v Unii při tomto přezkumu nespolupracoval.
(133)
K určení celkové výroby v Unii za období přezkumného šetření byly použity veškeré dostupné informace o výrobním odvětví Unie, jako odpovědi na dotazníky, údaje z Eurostatu a žádost o přezkum.
(134)
Trh s PET v Evropské unii je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo Unii. V letech 2000-2012 prošlo výrobní odvětví PET v Unii několika přechody. Trh prochází konsolidací s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Neustále se vyvíjejí nové výrobky, jako recyklované PET a bio PET, spolu s poměrně nedávným rozvojem odvětví recyklace.
(135)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že popis situace výrobního odvětví Unie nebyl přesný, jelikož pět výrobců ve skutečnosti patří do jedné velké nadnárodní skupiny a další tři výrobci jsou ve spojení se společnostmi vyrábějícími obaly z PET. Žádná z těchto skutečností není v rozporu s popisem poskytnutým ve 134. bodě odůvodnění, kde se výslovně uvádí, že výrobci v Unii obvykle patří do větších skupin, jak bylo zveřejněno. Dopad této koncentrace je rozebrán ve 207. bodě odůvodnění. Posouzení dopadu závislého trhu je analyzováno ve 202., 203. a 204. bodě odůvodnění.
(136)
Jak bylo uvedeno výše, byl vzhledem k poměrně vysokému počtu spolupracujících výrobců v Unii vybrán vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří představují více než 50 % výroby a prodeje celkové výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(137)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu získaných od Eurostatu, a pokud jde o nespolupracujícího výrobce v Unii, na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(138)
Po počátečním nárůstu v letech 2009 a 2010 vykazovala spotřeba v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2008 mírný pokles ve výši 2 %, celkem 2,802 milionu tun v období přezkumného šetření.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Spotřeba
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Index (2008 = 100)
100
102
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, Eurostat a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(139)
I přes zavedená opatření se dovoz z Indie během posuzovaného období více než zdvojnásobil a z 46 313 tun v roce 2008 ze zvýšil na 96 678 v období přezkumného šetření.
(140)
Indický podíl na trhu se odpovídajícím způsobem zvýšil, a sice z 1,6 % v roce 2008 na 3,5 % v období přezkumného šetření, a dosáhl úrovně významně převyšující podíl na trhu, který byl zjištěn během posledního přezkumu před pozbytím platnosti (0,3 %).
(141)
Průměrná cena během období přezkumného šetření činila 1 285 EUR/tunu. To odráží 22 % nárůst ceny v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 21 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 2
Dovoz z Indie
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
46 313
44 482
83 691
96 678
Index (2008 = 100)
100
96
181
209
Průměrná cena
1 054
834
1 031
1 285
Index (2008 = 100)
100
79
98
122
Podíl dovozu na trhu (v %)
1,6
1,5
2,9
3,5
Zdroj:
Eurostat
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Thajska, Tchaj-wanu, Malajsie a Indonésie
(142)
Jak bylo uvedeno výše, byl zároveň s tímto šetřením proveden přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření, který se týkal dovozu z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska.
(143)
Dovoz z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska vzrostl během posuzovaného období o 56 %, i přes 59 % pokles do roku 2010. Celkový objem dovozu však zůstal pod zanedbatelnou úrovní.
(144)
Příslušný podíl na trhu se odpovídajícím způsobem zvýšil, a sice z 0,7 % v roce 2008 na 1,1 % v období přezkumného šetření.
(145)
Průměrná cena dosáhla 1 310 EUR/tunu v období přezkumného šetření, což je o 1,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 27 % nárůst ceny v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 18 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 3
Dovoz z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (v tunách)
19 078
12 127
7 762
29 836
Index (2008 = 100)
100
64
41
156
Podíl dovozu z Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska na trhu (v %)
0,7
0,4
0,3
1,1
Index (2008 = 100)
100
62
40
160
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 030
843
1 055
1 310
Index (2008 = 100)
100
82
102
127
Zdroj:
Eurostat
b) Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu
(146)
Dovoz z jiných třetích zemí, pro něž byla zavedena antidumpingová opatření, se v posuzovaném období snížil o 69 % po 49 % nárůstu v roce 2009. Pouze dovoz z Číny zůstal na stejné úrovni.
(147)
Podíl na trhu v případě dotčených zemí se snížil z 8,2 % v roce 2008 na 2,6 % v období přezkumného šetření, zejména včetně Spojených arabských emirátů (1,7 % v období přezkumného šetření) a Číny (0,6 % v období přezkumného šetření).
(148)
Průměrná cena dosáhla v období přezkumného šetření 1 258 EUR/tunu, což je 5,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 24 % nárůst v posuzovaném období, ke kterému došlo v období přezkumného šetření po počátečním 22 % poklesu v roce 2009.
Tabulka 4
Dovoz z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu (v tunách)
235 913
351 798
188 776
72 054
Index (2008 = 100)
100
149
80
31
Podíl dovozu z Číny, Spojených arabských emirátů, Íránu a Pákistánu na trhu (v %)
8,2
12,0
6,5
2,6
Index (2008 = 100)
100
146
79
31
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 016
789
949
1 258
Index (2008 = 100)
100
78
93
124
Zdroj:
Eurostat
c) Dovoz z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření
(149)
Objem dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, včetně Ománu, Jižní Korey, Ruska, Mexika a Saúdské Arábie, vzrostl během posuzovaného období o 59 % po 71 % nárůstu v roce 2009. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se stal Omán nejvýznamnější zemí vyvážející do Unie.
(150)
Podíl na trhu v případě dotčených zemí se zvýšil z 9,7 % v roce 2008 na 15,8 % v období přezkumného šetření, zejména v důsledku nárůstu dovozu z Ománu ve výši 4,3 %. Podíl Jižní Korey na trhu činil v období přezkumného šetření 4 %, tj. 5 % pod jeho nejvyšší úrovní dosaženou v roce 2009.
(151)
Průměrná cena dosáhla 1 273 EUR/tunu, tj. 4,3 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. To odráží 10 % nárůst v posuzovaném období, ke kterému došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření po počátečním 24 % poklesu v roce 2009. Průměrná cena dovozu z Ománu činila v období přezkumného šetření 1 310 EUR/tunu, tj. 1,5 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie. Průměrná cena dovozu z Jižní Korey činila 1 294 EUR/tunu, tj. 2,7 % pod průměrnou jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
279 188
478 570
469 753
442 692
Index (2008 = 100)
100
171
168
159
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
9,7
16,3
16,1
15,8
Index (2008 = 100)
100
168
165
162
Cena dovozu (EUR/tunu)
1 156
879
997
1 273
Index (2008 = 100)
100
76
86
110
Hlavní vývozci (v tunách)
Omán
0
52 632
95 646
120 286
Jižní Korea
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusko
546
546
3
50 427
Mexiko
2 650
1 879
29 039
29 409
Saúdská Arábie
230
20 454
50 108
24 756
Ostatní
98 422
148 609
111 156
103 468
Zdroj:
Eurostat
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(152)
Podle čl. 8 odst. 4 základního nařízení byly posuzovány všechny hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(153)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah rozpětí subvencí, překonání účinků dřívějšího subvencování) byly posuzovány na úrovni celkové výroby v Unii pro všechny výrobce v Unii, a sice na základě informací získaných z výrobního odvětví Unie, žádosti o přezkum a veřejně dostupných statistik,
-
mikroekonomické ukazatele (zásoby, průměrné jednotkové ceny, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byly posuzovány u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných informací.
(154)
Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku prodal v červnu 2010 svá výrobní zařízení. Tato zařízení získal jiný výrobce v Unii. Jelikož je analýza makroekonomických ukazatelů založena na údajích získaných ode všech výrobců v Unii, neměl tento prodej žádný dopad na rozsah nebo jednotlivé ukazatele analýzy újmy.
(155)
V úvodu této analýzy by mělo být vysvětleno, že určité celosvětové ekonomické události, ke kterým došlo na konci roku 2010 a na začátku roku 2011, měly dopad na situaci na trhu Unie, zejména na ceny a objem prodeje obdobného výrobku. V tomto období měl pokles nabídky bavlny na asijském trhu za následek zvýšení poptávky po polyesterovém vlákně. PET a polyesterové vlákno jsou na navazujícím trhu do značné míry závislé na téže surovině, tj. na přečištěné kyselině tereftalové (PTA). Zvýšená poptávka po polyesterovém vlákně způsobila nedostatečnou nabídku PTA, čímž se zvýšily ceny PET. Jelikož výrobci PET na Blízkém východě jsou rovněž závislí na PTA z Asie, došlo k náhlému snížení dovozu PET do Unie. Zároveň hlavní dodavatelé PTA v Unii prohlásili, že vyšší moc způsobila další omezení domácí výroby PET.
4.1 Připomínky zúčastněných stran
(156)
Některé strany zpochybnily platnost analýzy újmy z toho důvodu, že byla založena na neúplných informacích, což také mělo dopad na práva zúčastněných stran na obhajobu. Byly vzneseny zejména níže uvedené argumenty.
(157)
Některé strany tvrdily, že informace získané od výrobců v Unii nejsou v souladu s pokyny pro vyplnění dotazníku, který požadoval, aby údaje od různých společností nebyly sčítány. Proto byl vznesen argument, že shromážděné informace nebyly přesné ani úplné vzhledem k tomu, že vykázaná čísla byla sečtena pro každý subjekt zařazený do vzorku. Je třeba uvést, že informace byly shromážděny řádným způsobem a byly ověřeny na místě. Bylo shledáno, že shromážděné informace poskytují dostatečně přesný obrázek o výrobním odvětví Unie, a proto bylo nutné výše uvedené tvrzení odmítnout. Po zveřejnění informací strany své tvrzení zopakovaly. Nebyly předloženy žádné nové argumenty ani důkazy. Některé strany zopakovaly své tvrzení, že údaje poskytnuté jednou společností zařazenou do vzorku nebyly úplné, jelikož se netýkaly celé skupiny, ale jen vybraného subjektu v rámci skupiny. Tato připomínka byla rozebrána ve fázi výběru vzorku, jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění.
(158)
Tytéž strany tvrdily, že se Komise pokoušela opravit údajné nedostatky ve shromážděných informacích tím, že zaslala dodatečné dotazníky. V tomto ohledu je třeba objasnit, že Komise skutečně zaslala dodatečné dotazníky, které však byly určeny pouze výrobcům v Unii nezařazeným do vzorku, aby shromáždila informace o makroekonomických ukazatelích, jež mají význam pro posouzení újmy, a tedy za účelem doplnění informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Po zveřejnění informací některé strany toto tvrzení zopakovaly, aniž by předložily jakékoli nové argumenty nebo nové důkazy. Toto tvrzení uvedených stran tedy bylo nutné zamítnout.
(159)
Kromě toho tytéž strany tvrdily, že informace poskytnuté výrobci zařazenými do vzorku byly v rozporu s povinnostmi, jež ukládá článek 29 základního nařízení, protože informace, které nebyly důvěrné povahy, byly poskytnuty jako důvěrné informace, a proto byly vyřazeny z dostupné dokumentace. V tomto ohledu je třeba uvést, že tyto informace byly klasifikovány jako „vyhrazené“ v souladu s žádostí strany, která je předložila. Na žádost uvedených stran byl status důvěrnosti předložených informací přehodnocen a ve vhodných případech byly informace po schválení dotčenými společnostmi překlasifikovány jako „dostupné k nahlédnutí zúčastněným stranám“. I toto tvrzení tedy bylo zamítnuto.
4.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(160)
V souvislosti se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu (jak je uvedeno ve 164. bodě odůvodnění) se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 11 % i výroba v Unii. Pokles výroby v Unii byl přerušen pouze v roce 2010, kdy se výroba ve srovnání s rokem 2009 zvýšila, ale přesto zůstala na úrovni o 4 % pod úrovní z roku 2008. V období přezkumného šetření pak dále klesala.
Tabulka 6
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Index (2008 = 100)
100
91
96
89
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(161)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 23 %. Tento trend souvisí s uzavřením několika výrobních závodů, jež bylo částečně kompenzováno otevřením nových továren.
(162)
Využití kapacity se zvýšilo ze 75 % v roce 2008 na 86 % v období přezkumného šetření. Na toto zvýšené využití kapacity je třeba pohlížet v souvislosti s restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, jak bylo vysvětleno ve 134. bodě odůvodnění.
Tabulka 7
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Index (2008 = 100)
100
87
84
77
Využití kapacity (v %)
75
77
85
86
Index (2008 = 100)
100
104
114
116
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Objem prodeje
(163)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie vykazoval tentýž vývoj jako výroba a během posuzovaného období se snížil o 6 %.
Tabulka 8
Celkový prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Prodej (v tunách)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Index (2008 = 100)
100
89
95
94
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(164)
Po počátečním 13 % poklesu v roce 2009 získalo výrobní odvětví Unie zpět část svého podílu na trhu, o který přišly Spojené arabské emiráty, Jižní Korea, Írán a Pákistán, a to i přes zvyšující se objem dovozu z Indie, Ománu a jiných třetích zemí (Rusko, Mexiko a Saúdská Arábie) v témže období. Celkově se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období snížil o 3 %.
Tabulka 9
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
80
70
74
77
Index (2008 = 100)
100
87
93
97
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(165)
Během posuzovaného období trh stagnoval. Výrobní odvětví Unie netěžilo z žádného růstu, naopak i přes restrukturalizační úsilí přišlo o další podíl na trhu v důsledku rostoucího dovozu, zejména ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření. Na mírný pokles spotřeby v období přezkumného šetření je třeba pohlížet v souvislosti s dočasným nedostatkem suroviny (PTA) v Unii i na celosvětovém trhu.
f) Zaměstnanost a produktivita
(166)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie vykázala mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření pokles o 41 %. Tento pokles byl konstantní během posuzovaného období, včetně roku 2010, kdy vzrostla výroba (viz 160. bod odůvodnění). Vzhledem ke zvýšené produktivitě je tento pokles odrazem restrukturalizačního úsilí řady výrobců v Unii.
(167)
Produktivita práce výrobního odvětví Unie, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v posuzovaném období o 50 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené účinnosti výrobního odvětví Unie. To je obzvlášť patrné v roce 2010, kdy výroba vzrostla, míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 37 % vyšší než v roce 2008.
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
2 060
1 629
1 449
1 218
Index (2008 = 100)
100
79
70
59
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
1 130
1 294
1 545
1 698
Index (2008 = 100)
100
115
137
150
Zdroj:
odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Rozsah skutečného rozpětí subvencí
(168)
Dopad skutečného rozpětí subvencí u dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nelze, s ohledem na cenovou citlivost trhu s tímto výrobkem, považovat za zanedbatelný. Je potřeba uvést, že tento ukazatel má větší význam v souvislosti s analýzou pravděpodobnosti obnovení újmy. Kdyby opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by subvencovaný dovoz byl obnoven v takovém objemu a za takové ceny, že by dopad rozpětí subvencí byl značný.
h) Překonání účinků dřívějšího subvencování
(169)
Přestože ukazatele posuzované výše svědčí o tom, že po uložení konečných vyrovnávacích opatření v roce 2001 došlo k určitému zlepšení některých ekonomických ukazatelů výrobního odvětví Unie, dokazují rovněž, že výrobní odvětví Unie je stále citlivé.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
a) Stav zásob
(170)
Úroveň zásob byla během období přezkumného šetření o 24 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008. Ve srovnání s výkonem však zásoby zůstaly na dříve zjištěných úrovních, tj. mezi 5 a 6 %.
Tabulka 11
Stav zásob
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
51 495
54 808
54 314
64 069
Index (2008 = 100)
100
106
105
124
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
b) Vývoj cen
(171)
Pokud jde o vývoj cen, po počátečním poklesu v roce 2009 (- 16 %), který byl způsoben zejména hospodářskou krizí, se ceny v roce 2010 přiblížily k úrovni z roku 2008. Následovalo prudké zvýšení průměrné jednotkové ceny v období přezkumného šetření, které vedlo ke zvýšení o 25 % během posuzovaného období.
(172)
Na tento prudký nárůst cen v období přezkumného šetření je třeba pohlížet v souvislosti s neočekávaným vývojem na trhu s bavlnou na konci roku 2010 a v prvním čtvrtletí roku 2011. Jak je uvedeno ve 155. bodě odůvodnění, rekordní ceny bavlny způsobily přechod na polyesterové vlákno, které využívá stejnou surovinu jako PET. Zvýšená poptávka po této surovině, tj. po PTA, zvýšila ceny PET v Asii a na Blízkém východě, což mělo vedlejší účinek na ceny PET v Unii. Ke zvýšení cen v Unii v té době přispěl i krátkodobý nedostatek PTA v Unii v důsledku „vyšší moci“ deklarované jedním z výrobců PTA v Unii.
Tabulka 12
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Jednotková prodejní cena v Unii (EUR/tunu)
1 066
891
1 045
1 330
Index (2008 = 100)
100
84
98
125
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
c) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(173)
Prodejní ceny PET obvykle sledují cenové tendence u jejich hlavních surovin (zejména PTA a monoethylenglykolu - MEG), jelikož ty tvoří až 90 % celkových nákladů PET. PTA je ropný derivát, jehož cena kolísá v závislosti na ceně ropy. To způsobuje velké kolísání cen PET.
(174)
Kromě toho PET využívá stejnou surovinu jako polyesterové vlákno, jehož výroba závisí na dostupnosti PTA ve stejné míře jako u PET. Jelikož je polyesterové vlákno pro textilní odvětví alternativou bavlny, je cena PET citlivá rovněž na vývoj na trhu s bavlnou.
d) Mzdy
(175)
Průměrná mzda se v posuzovaném období snížila o 7 %. K tomuto snížení došlo v období přezkumného šetření a přispělo ke zvýšení produktivity popsanému výše (viz 167. bod odůvodnění).
Tabulka 13
Mzdy
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Mzdy (průměr na osobu)
54 512
56 014
54 876
50 784
Index (2008 = 100)
100
103
101
93
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
e) Ziskovost a návratnost investic
(176)
Ziskovost a návratnost investic se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zlepšily. Zisk z prodeje na trhu Unie vzrostl z - 7,9 % v roce 2008 na 5,3 % v období přezkumného šetření a návratnost investic se zlepšila z - 9,6 % na 10,6 %. V roce 2008 byla výkonnost jednoho výrobce v Unii obzvlášť slabá. Zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie v letech 2009 a 2010, kdy ceny byly pod úrovní z roku 2008, však dokládá, že vztah mezi cenami a ziskovostí je jen volný. Naopak v případě zlepšení ziskovosti se zdá, že úzce souvisí se zlepšením využití kapacity a se zvýšením produktivity popsaným výše.
(177)
Díky vývoji na celosvětovém trhu na přelomu let 2010-2011 spolu s restrukturalizačním úsilím a zlepšením účinnosti popsaným výše bylo výrobní odvětví Unie schopné zlepšit v roce 2010 svou ziskovost a v období přezkumného šetření dosáhnout úrovně 5,3 %.
(178)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že tento vývoj byl neočekávaný a mimořádný a nelze jej považovat za reprezentativní pro celkovou situaci výrobního odvětví Unie.
(179)
V tomto ohledu je třeba uvést, že výrobní odvětví Unie mohlo využít nárůstu cen PET na konci roku 2011 a na začátku roku 2012, jelikož ustálilo cenu PTA ještě předtím, než došlo k popsaným událostem na trhu. Na základě statistických zdrojů týkajících se vývoje po období přezkumného šetření, které předložily zúčastněné strany, se ziskové rozpětí výrobců PET v roce 2012 podstatně snížilo. Tím se potvrzuje, že ziskovost v roce 2011 (období přezkumného šetření) byla opravdu do značné míry ovlivněna neočekávanými a dočasnými celosvětovými ekonomickými událostmi (155. bod odůvodnění), ke kterým pravděpodobně již znovu nedojde a nelze je považovat za trvalé a reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie (v %)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Index (2008 = 100)
100
221
261
267
Návratnost investic (v %)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Index (2008 = 100)
100
224
292
310
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
f) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(180)
Peněžní tok se v posuzovaném období významně zlepšil a odrážel nedávné zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 15
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Index (2008 = 100)
100
269
363
375
V % obratu
-5,9
4,5
8,3
7,5
Index (2008 = 100)
100
176
242
229
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(181)
Neexistovaly žádné konkrétní náznaky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při získávání kapitálu, zejména proto, že výrobci v Unii jsou organizováni ve větších skupinách.
g) Investice
(182)
Úroveň investic se v posuzovaném období celkově snížila o 35 %. Původní investice provedené v roce 2008 byly v roce 2009 prudce omezeny a od té doby ještě nebyly plně obnoveny.
Tabulka 16
Investice
2008
2009
2010
Období přezkumného šetření
Investice (v tis. EUR)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Index (2008 = 100)
100
7
22
65
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(183)
Z analýzy makroekonomických údajů vyplynulo, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období snížilo objem výroby a prodeje. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se po počátečním poklesu v roce 2009 ještě plně neobnovil a v posuzovaném období vykazoval celkový pokles o 3 procentní body (na 77 % v období přezkumného šetření). Pokles zaměstnanosti a kapacity je výsledkem probíhající restrukturalizace a je třeba na něj pohlížet v souvislosti se zvyšujícím se využitím kapacity a zvyšující se produktivitou.
(184)
Zároveň vykazovala většina příslušných mikroekonomických ukazatelů známky zlepšení. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrazně vzrostly, zejména v roce 2010 a v období přezkumného šetření. Naopak investice v roce 2009 prudce poklesly a od té doby se ještě neobnovily.
(185)
Celkově se hospodářská situace výrobního odvětví zlepšila. K tomuto zlepšení však došlo poměrně nedávno a je do určité míry založeno na neočekávaném a dočasném vývoji na trhu na přelomu let 2010-2011 (viz 155. bod odůvodnění). Zdá se, že tento závěr podporují také dostupné informace o vývoji rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2012 (viz 179. bod odůvodnění), které ve srovnání s obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles.
(186)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a zdá se, že nedochází k žádné podstatné újmě. Situace výrobního odvětví Unie je však (navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému restrukturalizačnímu úsilí) stále ještě nestabilní.
(187)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily závěr, že výrobní odvětví Unie je stále ještě nestabilní, a tvrdily, že výrobní odvětví Unie je v dobrém stavu a od roku 1999 se významně transformovalo. Je třeba uvést, že, jak je vysvětleno ve 184. bodě odůvodnění, i přes celkové zlepšení a konsolidaci se ne všechny ekonomické ukazatele v posuzovaném období vyvíjely pozitivně. Například objem výroby a prodeje a rovněž podíl na trhu se snížily. Kromě toho došlo ke zlepšení poměrně nedávno a zdá se, že v důsledku propadu ziskovosti v roce 2012 mělo jen krátké trvání. Na tomto základě se dospělo k závěru, že v období přezkumného šetření sice nebyla prokázána žádná podstatná újma, ale výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní situaci. Tento argument byl proto zamítnut.
(188)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily použití údajů vztahujících se k době po období přezkumného šetření pro účely analýzy hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Jako reakce na toto tvrzení se potvrzuje, že situace výrobního odvětví Unie se posuzovala za posuzované období a na tomto základě nebyla zjištěna žádná podstatná újma. Vývoj ziskovosti výrobního odvětví Unie po období přezkumného šetření je však v tomto případě relevantní, zejména v souvislosti s mimořádným vývojem na celosvětovém trhu na přelomu let 2010 a 2011. Ilustruje také kolísavost, která je pro toto odvětví typická. Tento argument se proto zamítá.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(189)
Šetřením se ukázalo, že dovoz z Indie je nadále subvencován a že neexistují žádné náznaky toho, že subvencování by se v budoucnu omezilo nebo zrušilo.
(190)
Výhledová analýza pravděpodobného objemu dovozu do Unie z Indie odhalila, že kdyby byla opatření zrušena, dovoz z Indie by se vzhledem k přebytečné kapacitě dostupné pro vývoz (viz 125. bod odůvodnění), cenám v Unii a atraktivitě trhu Unie pravděpodobně zvýšil na úroveň vyšší, než byly úrovně dosažené v období přezkumného šetření. Odhaduje se, že v důsledku plánovaného rozšíření kapacity by přebytečná kapacita dostupná pro vývoz v blízké budoucnosti dosáhla asi 600 000-700 000 tun, což by představovalo 21-25 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(191)
Vzhledem k přetrvávání subvencování se očekává, že by se ceny dovozu z Indie dále snižovaly, kdyby byla opatření proti ní zrušena. Jelikož vývozci budou muset také soutěžit s levným dovozem z jiných zemí, pravděpodobně budou své ceny dále snižovat, aby zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(192)
Na základě toho bude výrobní odvětví Unie pravděpodobně vystaveno významnému objemu dovozu z Indie za subvencované ceny nižší, než jsou průměrné ceny výrobního odvětví Unie, což by poškodilo jeho hospodářskou situaci, která se nedávno zlepšila. V důsledku toho by se pravděpodobně obnovila podstatná újma, kdyby opatření proti Indii byla zrušena.
2. Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(193)
Jak bylo uvedeno ve 125. bodě odůvodnění, jsou vyvážející výrobci v Indii schopni zvýšit svůj objem vývozu na trh Unie. Indie zaznamenala v posuzovaném období významný nárůst své výrobní kapacity (viz 125. bod odůvodnění). Podle dostupných informací se očekává, že svou kapacitu bude dále zvyšovat, čímž by v blízké budoucnosti vznikl rozdíl mezi domácí spotřebou a výrobní kapacitou dostupnou pro vývoz o velikosti 600 000-700 000 tun. Tuto přebytečnou kapacitu dostupnou pro vývoz je třeba považovat za významnou, jelikož představuje asi 21-25 % stávající spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
(194)
I když byl tedy dovoz do Unie poměrně omezený, v posuzovaném období se více než zdvojnásobil a hrozí riziko, že by do Unie mohl být přesměrován významný objem vývozu z Indie.
3. Ztráta vývozních trhů
(195)
Opatření na ochranu obchodu zaměřená proti dovozu z Indie jsou v současnosti zavedena v Turecku a v Jižní Africe. Následná možná ztráta těchto vývozních trhů pro Indii je dalším ukazatelem toho, že kdyby opatření pozbyla platnosti, cílem by se pravděpodobně stal trh Unie.
(196)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily závěry ohledně ztráty vývozních trhů pro Indii. Tvrdily, že oba trhy jsou jen okrajovými vývozními trhy, a že tedy z těchto trhů nelze přesměrovat žádný významný objem dovozu do Unie, kdyby opatření byla zrušena. Je třeba uvést, že pouhá existence opatření na ochranu obchodu na některých trzích vylučuje smysluplné srovnání relativního významu trhů s opatřeními a trhů bez opatření pro danou zemi. Kromě toho se v rozporu s uvedeným tvrzením nedospělo k závěru, že by objem vývozu z Indie určený pro tyto trhy byl přesměrován na trh Unie. Místo toho se dospělo k závěru, že existence opatření na ochranu obchodu na trzích jiných třetích zemí omezuje absorpční kapacitu trhů třetích zemí, pokud jde o předpokládaný nárůst přebytečné kapacity dostupné pro vývoz v Indii. Tento argument byl proto zamítnut.
(197)
Existence opatření na ochranu obchodu ve třetích zemích je také ukazatelem toho, že počínání při tvorbě cen indického vývozu se pravděpodobně bude opakovat na trhu Unie.
4. Atraktivita trhu Unie
(198)
Trh Unie s PET je atraktivní svou velikostí a cenami, jelikož se jedná o třetí největší trh na světě a má strukturální potřebu dovozu a vyšší ceny než ostatní trhy. V případě Indie bývají dovozní ceny pro Unii vyšší než ceny pro jiné třetí země, což svědčí o atraktivitě trhu Unie pro indický vývoz. To dobře dokládá skutečnost, že dovoz z Indie se v posuzovaném období zdvojnásobil, a to i přes zavedená opatření.
(199)
Atraktivitu trhu Unie pro dovozce potvrzuje i skutečnost, že výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu ve prospěch vzrůstajícího dovozu ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření. Platí to zejména v případě Jižní Korey, která významně zvýšila svůj vývoz na trh Unie v roce 2012 poté, co opatření proti této zemi pozbyla platnosti.
5. Další faktory
(200)
Dopad dovozu z jiných třetích zemí, pro něž byla zavedena opatření, na situaci výrobního odvětví Unie se nepovažoval za významný, jelikož objem příslušného dovozu byl nízký a jejich podíl na trhu v období přezkumného šetření se významně snížil.
(201)
Objem dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, se během posuzovaného období zvýšil, avšak průměrná dovozní cena zůstala na podobné úrovni jako průměrná cena výrobního odvětví Unie. Dopad dovozu z těchto zemí na situaci výrobního odvětví Unie se proto považuje pouze za omezený.
6. Závislý trh
(202)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že v důsledku vertikální integrace mezi výrobci a zpracovateli PET se významná část PET prodávala pro závislé využití, které není konkurencí pro dovoz. Rovněž tvrdily, že podíl závislého trhu byl významný a že ovlivnil výsledky analýzy.
(203)
Na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku bylo zjištěno, že podíl závislého prodeje nebyl významný (méně než 10 %). Je třeba zdůraznit, že dané strany vyjádřily přítomnost výrobců PET v odvětví výroby obalů jako instalovanou výrobní kapacitu PET, a nikoli jako jejich podíl na trhu v odvětví výroby obalů. Bylo tedy zjištěno, že tvrzení o významném podílu závislého využití je neopodstatněné. Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že se ceny závislého a nesouvisejícího prodeje pohybovaly na stejných úrovních.
(204)
Na základě toho se dospělo k závěru, že rozlišovací analýza dopadu závislého prodeje není nutná, a tato tvrzení stran byla odmítnuta.
7. Připomínky zúčastněných stran
(205)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že během období přezkumného šetření nedocházelo k újmě způsobené dovozem z Indie, což potvrzuje relativní hospodářská životaschopnost a zisk výrobního odvětví Unie. Je třeba uvést, že v tomto případě opravdu nebylo zjištěno žádné přetrvávání újmy, a tvrzení těchto stran tedy odpovídá zjištěním šetření.
(206)
Některé strany tvrdily, že dopad na situaci výrobního odvětví Unie mohly mít jiné faktory, jako jsou strukturální nedostatky výrobního odvětví Unie a nedostatečné investice a rovněž sezónní a konjunkturální faktory (například špatné počasí a hospodářské krize). Pokud jde o první uvedený bod, je třeba uvést, že restrukturalizace výrobního odvětví Unie již probíhá a dosažené zlepšení účinnosti naznačuje, že toto tvrzení stran je nepodložené. Pokud jde o konjunkturální faktory, zdá se, že přestože hospodářské krize měly dopad na situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009, jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, tyto účinky již v současnosti nejsou přítomné. Pokud jde o účinek špatného počasí, tím lze částečně vysvětlit klesající spotřebu v období přezkumného šetření, avšak jeho údajný dopad na situaci výrobního odvětví Unie jednak nebyl doložen a také se zdá, že mírný pokles v roce 2011 souvisel spíše s dočasným nedostatkem surovin v důsledku vývoje na celosvětovém trhu v roce 2011. Proto není žádné z těchto tvrzení vzhledem k zjištění šetření opodstatněné.
(207)
Kromě toho některé strany tvrdily, že kdyby opatření pozbyla platnosti, není obnovení újmy v tomto případě pravděpodobné, jelikož výrobní odvětví Unie je díky své struktuře (koncentrace a vertikální integrace) chráněno před účinky dovozu. Kromě toho byl vznesen argument, že přechod na dovážené PET není v blízké budoucnosti žádoucí ani možný, zejména proto, že smlouvy a strategie týkající se odběru a rovněž proces homologace velkých vlastníků značek (následných uživatelů) činí změny dodavatelů PET problematickými. Je třeba uvést, že na základě zjištění tohoto šetření ztrácelo výrobní odvětví Unie nadále svůj podíl na trhu ve prospěch dovozu během posuzovaného období. To dokládá, že výrobní odvětví Unie jednak není chráněno před účinky dovozu a také že přechod na dovoz není hypotetický, ale již k němu skutečně dochází. Tyto argumenty proto musely být zamítnuty.
(208)
Po zveřejnění informací zopakovaly některé strany tvrzení, že výrobní odvětví Unie je díky své struktuře chráněno před potenciální konkurencí dovozu. Zaprvé, pokud jde o tvrzení o dominantním postavení jedné z výrobních skupin na trhu Unie, která kontroluje pět výrobců, je třeba uvést, že trh Unie je otevřený trh s dalšími osmi výrobci, kteří působí mimo tuto skupinu, na němž narůstá konkurence dovozu ze třetích zemí, ať už se zavedenými opatřeními, nebo bez nich. Zadruhé, koncentrace je typická pro tento druh obchodu, který je založen na komoditě a jehož konkurenceschopnost závisí na úsporách z rozsahu. Zatřetí nebylo zjištěno, že by na trhu Unie existoval nějaký subjekt určující ceny. Kromě toho strany znovu zopakovaly, že nebyl analyzován dopad dovozu z dotčených tří zemí v souvislosti s vertikální integrací některých výrobců v Unii s odvětvím vyrábějícím obaly nebo s výrobci PTA. Jak bylo uvedeno ve 205. bodě odůvodnění, tyto aspekty byly analyzovány a byly shledány neopodstatněnými. Kromě toho ověření společností dotčených vertikální integrací s výrobci surovin potvrdilo, že neexistovala žádná komparativní výhoda, jelikož převody se uskutečňovaly za tržní cenu. Na základě výše uvedených skutečností bylo tvrzení, že výrobní odvětví Unie je chráněno před konkurencí, odmítnuto.
(209)
Kromě toho některé strany tvrdily, že žádné prvky nepodporují závěr, že indická vývozní kapacita se může zaměřit na trh Unie za „nízké ceny“, jelikož i) domácí poptávka v Indii roste a očekává se, že bude růst i nadále; ii) vzhledem k domácí spotřebě sice existuje přebytek PET, ale soutěž na vývozních trzích nezpůsobila abnormálně levný vývoz; iii) nárůst výrobní kapacity v Asii odpovídá očekávanému celosvětovému nárůstu poptávky. Je třeba uvést, že zjištění tohoto šetření prokazují, že předpokládaný růst kapacity ukazuje na vzrůstající přebytek výrobní kapacity nad domácí poptávkou. Kromě toho byly indické ceny na třetích trzích nižší než indické dovozní ceny pro Unii. Na základě zjištění popsaných ve 189. až 199. bodě odůvodnění je pravděpodobné, že pokud vyrovnávací opatření pozbudou platnosti, subvencovaný indický dovoz se zaměří na trh Unie ve významném objemu a za ceny nižší, než je průměrná cena výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se tyto argumenty stran zamítají.
8. Závěr k obnovení újmy
(210)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že pokud vyrovnávací opatření budou zrušena, je pravděpodobné, že podstatný objem subvencovaného dovozu z Indie bude přesměrován do Unie. Díky pokračujícímu subvencování by ceny dovozu pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Kdyby se indičtí vyvážející výrobci pokoušeli zvýšit svůj podíl na trhu, ceny tohoto dovozu by se pravděpodobně snížily ještě více. Se vší pravděpodobností by to vedlo k dalšímu zesílení tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie, které by podle předpokladů nepříznivě ovlivnilo jeho situaci.
(211)
Během posuzovaného období se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, zejména pokud jde o produktivitu a využití kapacity a také ziskové rozpětí, které v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, jež se blíží cílovému zisku určenému v původním šetření. Proto lze dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie, třebaže je jeho situace stále nestabilní, během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. Vzhledem k pravděpodobnému podstatnému nárůstu subvencovaného dovozu z Indie, který pravděpodobně bude představovat cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, se však dospělo k závěru, že kdyby opatření pozbyla platnosti, situace by se velmi pravděpodobně zhoršila a podstatná újma by se obnovila.
G. ZÁJEM UNIE
(212)
V souladu s článkem 31 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření bylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 31 odst. 2 základního nařízení.
(213)
Je třeba připomenout, že ani v původním šetření, ani v posledním přezkumu před pozbytím platnosti se nedospělo k závěru, že přijetí opatření by bylo v rozporu se zájmem Unie. Kromě toho byla analýza při posledním přezkumu před pozbytím platnosti provedena v situaci, kdy opatření byla již zavedena, a při posouzení se proto přihlíželo k jakémukoli nežádoucímu nepříznivému dopadu na strany dotčené danými opatřeními.
(214)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o přetrvávání subvencování a pravděpodobnosti obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(215)
Zachování vyrovnávacích opatření uložených na dovoz z Indie by pomohlo výrobnímu odvětví Unie pokračovat s probíhající restrukturalizací a dále zlepšovat svou hospodářskou situaci, která se zlepšila teprve nedávno, jelikož by se tím zabránilo tomu, aby výrobní odvětví Unie bylo vystaveno významnému objemu subvencovaného dovozu z Indie, jemuž by nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících vyrovnávacích opatření.
(216)
Proto se dospělo k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření proti Indii by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(217)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, při tomto přezkumu nespolupracoval. I přes platná opatření dovoz z Indie pokračoval a v posuzovaném období se téměř zdvojnásobil.
(218)
Docházelo rovněž k dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a tento dovoz dosáhl v období přezkumného šetření významného podílu na trhu (viz 149. bod odůvodnění). I přes zavedená opatření tedy měli dovozci přístup k alternativním zdrojům dodávek.
(219)
Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude v rozporu se zájmy dovozců v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(220)
Surovinou pro výrobu dotčeného výrobku je PTA/MEG. Dva z pěti známých dodavatelů surovin (jeden dodavatel PTA a jeden dodavatel MEG) spolupracovali při šetření tím, že poskytli své odpovědi na dotazník. Oba dodavatelé surovin vyjádřili svou podporu pro zachování opatření.
(221)
Šetřením se ukázalo, že spolupracující výrobce PTA představoval během období přezkumného šetření mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku podstatnou část nákupů PTA. Vzhledem k tomu, že PTA nemá v Unii žádné jiné využití, než je výroba PET, je rozumné předpokládat, že výrobci PTA jsou do značné míry závislí na výrobním odvětví PET.
(222)
Pokud jde o spolupracujícího dodavatele MEG, MEG představoval v období přezkumného šetření jen poměrně malou část jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, nepředstavují PET jeho jediné ani nejdůležitější možné uplatnění a výrobci MEG jsou méně závislí na situaci výrobního odvětví PET. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření proti subvencovanému dovozu PET z Indie by mělo pozitivní, i když pravděpodobně omezený, dopad na dodavatele MEG.
(223)
Bylo vzneseno tvrzení, že dodavatelé surovin nejsou závislí na výrobcích PET v Unii. Zejména se tvrdilo, že dva ze čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku ve skutečnosti dováželi suroviny.
(224)
Pokud jde o toto tvrzení, šetřením se ukázalo, že dovezeným materiálem byl převážně MEG, jenž může být použit i pro jiné účely než pro PET. Nebyly zjištěny žádné náznaky, které by svědčily o více než zanedbatelném dovozu PTA do Unie. Proto tímto tvrzením nejsou dotčeny závěry přijaté v souvislosti se závislostí výrobců PTA na výrobě PET v Unii.
(225)
Proto se dospělo k závěru, že ze zachování opatření proti subvencovanému dovozu PET z Indie by měli prospěch výrobci PTA a rovněž, i když v menší míře, i dodavatelé MEG. Proto by zachování opatření proti dovozu z Indie nebylo v rozporu se zájmy dodavatelů surovin.
(226)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že docházelo k vývozu PTA, a proto výrobci PTA údajně nebyli závislí na výrobním odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl tento argument stran odmítnut jako neodůvodněný.
(227)
Kromě toho tytéž strany tvrdily, že zrušení opatření nebude mít žádný dopad na výrobce PTA, jelikož spolupracující uživatelé údajně nepřejdou na dovoz a budou nadále odebírat PET od výrobního odvětví Unie. Úroveň spotřeby PTA v Unii tedy zůstane tatáž. Na základě zjištění tohoto šetření ztrácelo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nadále svůj podíl na trhu ve prospěch dovozu. To ukazuje, že přechod na dovoz není hypotetický (viz 164. bod odůvodnění). Tento argument uvedených stran byl tedy zamítnut.
4. Zájem odvětví recyklace PET
(228)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že situace odvětví recyklace závisí na udržitelné ceně prvotních PET (nerecyklovaných PET) na trhu Unie. Toto tvrzení bylo podloženo tiskovou zprávou sdružení podniků recyklujících plasty v Evropě, podle níž by potenciální zrušení opatření u prvotních PET mohlo ještě více zhoršit situaci odvětví recyklace.
(229)
Některé zúčastněné strany zpochybňovaly, že by situace odvětví recyklace závisela na udržitelné ceně prvotních PET na trhu Unie, a tvrdily, že ceny prvotních PET a recyklovaných PET spolu nesouvisejí. Tvrdily, že recyklované PET se převážně používají k výrobě polyesterového vlákna, a proto je nelze spojovat s vývojem cen prvotních PET. Kromě toho bylo uvedeno, že recyklované PET zcela podporují plnírny, a proto toto odvětví není závislé na výrobcích PET. Kromě toho bylo rovněž uvedeno, že odvětví recyklace se nepřihlásilo jako zúčastněná strana v tomto šetření.
(230)
Jelikož se odvětví recyklace v tomto šetření nepřihlásilo, nebylo možné žádné z výše uvedených tvrzení ověřit srovnáním se skutečnými čísly. Proto se dospělo k závěru, že obecně by platná opatření nebyla v rozporu se zájmem odvětví recyklace v Unii.
5. Zájem uživatelů
(231)
Dotčený výrobek se používá převážně k výrobě lahví na vodu a jiné nealkoholické nápoje. Jeho použití pro výrobu jiných obalů (pro potraviny, fólie atd.) zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. stejná společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarované polotovary a foukáním je tvaruje na láhve), nebo omezena na druhou fázi (vyfukování předtvarovaných polotovarů do tvaru láhve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(232)
Na tomto základě byly určeny dvě hlavní skupiny následných uživatelů pro zjištění dopadu platných opatření: i) zpracovatelé nebo výrobci lahví, kteří transformují PET granule na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodávají je k následnému zpracování; a ii) stáčírny, které plní (a vyfukují) předtvarované polotovary do lahví; tato skupina zastupuje zejména výrobce minerálních vod a nealkoholických nápojů. Stáčírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(233)
Při šetření spolupracovalo a informace požadované v dotazníku poskytlo 17 uživatelů (pět zpracovatelů a dvanáct stáčíren). Spolupracující zpracovatelé představovali 22,7 % a stáčírny 13 % celkové spotřeby PET v Unii. Odpovědi od stáčíren pocházejí z různých poboček nadnárodních společností (známých jako vlastníci značek).
(234)
Bylo zjištěno, že spolupracující uživatelé získávali PET zejména od výrobců v Unii a pouze malá část byla získána z dovozu. Dovoz z Indie představoval asi polovinu tohoto dovozu, a tedy jen minimální podíl použitých PET. Docházelo však rovněž k dovozu z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a tento dovoz dosáhl v období přezkumného šetření významného podílu na trhu (viz 149. bod odůvodnění). I přes zavedená opatření tedy měli uživatelé přístup k alternativním zdrojům dodávek.
6. Připomínky uživatelského odvětví
(235)
Uživatelé tvrdili, že je významným způsobem ovlivnil podstatný nárůst ceny PET v posledních letech, který nemůže být za současné hospodářské situace přenesen na maloobchodníky a spotřebitele. Tvrdili, že tento nárůst cen způsobila akumulace mnohaletého používání opatření na ochranu obchodu, která chránila výrobce v Unii před konkurencí dovozu v době, kdy se výrobní odvětví PET v Unii stalo koncentrovanějším a integrovanějším. V důsledku toho uživatelé tvrdili, že jsou zavedená opatření kvůli jejich údajnému dopadu na cenu PET odpovědná za zhoršení zaměstnanosti v následných odvětvích, výzkumu a vývoje a konkurenceschopnosti na vývozních trzích, přičemž tento dopad je ještě citelnější pro malé a střední podniky. Rovněž se tvrdilo, že ztráta pracovních míst v důsledku zavedených opatření přesáhla počet osob, které jsou v současnosti zaměstnávány výrobním odvětvím PET v Unii.
6.1 Cenová citlivost a nákladová struktura uživatelů
(236)
Pokud jde o cenovou citlivost PET u zpracovatelů, bylo zjištěno, že PET představuje asi 80 % celkových nákladů. Proto se PET považuje při tomto typu činnosti za nejdůležitější složku nákladů. Kromě toho bylo zjištěno, že zpracovatelské odvětví je spíše fragmentované a má poměrně slabou vyjednávací pozici vůči velkým stáčírnám a potýká se s podstatnými strukturálními problémy, jež jsou typické pro odvětví založené na komoditách. V důsledku toho vykazovalo toto odvětví vzrůstající tendenci k vertikální integraci se stáčírnami a k používání dohod o zpracování, na jejichž základě jsou zaručeny poplatky za zpracování a cena PET je dojednána a zaplacena stáčírnami. Odhaduje se, že podstatnou část nákupů PET na trhu Unie kontrolují přímo velké stáčírny. Jelikož smlouvy na předtvarované polotovary často zahrnují mechanismus, který odráží kolísání cen PET, jsou zpracovatelé čím dál neutrálnější vůči vývoji cen PET.
(237)
Po zveřejnění informací zpochybnili někteří uživatelé závěr o nárůstu používání dohod o zpracování a cenových vzorců. Informace v dokumentaci existenci tohoto trendu potvrdily. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.
(238)
Tvrdilo se, že zavedená opatření by zpracovatelům nezpůsobila žádnou škodu, kdyby se podobná opatření uplatnila i na dovoz předtvarovaných polotovarů do Unie. Tvrdilo se, že v oblastech blízko hranic Unie se třetími zeměmi, v nichž nejsou zavedena žádná opatření proti dovozu PET z Indie, existují podněty k přemístění výroby předtvarovaných polotovarů a k jejich dovozu bez vyrovnávacích opatření na PET do Unie. Uznává se, že do určité míry existuje ekonomické opodstatnění tohoto procesu. Avšak vzhledem k nákladům na dopravu k takovému přemístění pravděpodobně dojde jen na omezenou vzdálenost. Celkově se proto údajný negativní dopad daných opatření na některé zpracovatele považuje pouze za okrajový.
(239)
Pokud jde o dopad cen PET na stáčírny, podle vykázaných čísel se odhaduje, že PET představují na základě váženého průměru 9 % celkových nákladů u balených nealkoholických nápojů a 12 % celkových nákladů u balené minerální vody. To dokládá, že PET nejsou hlavní nákladovou složkou pro odvětví balíren.
(240)
Kromě toho šetření zjistilo, že PET byly pro stáčírny upřednostňovaným, ale nikoli jediným balicím materiálem. Výrobky z PET představovaly 75 % obratu stáčíren vod a 50 % obratu výrobců nealkoholických nápojů. Kromě toho se šetřením ukázalo, že smlouvy mezi mnoha velkými stáčírnami (vlastníky značek) a výrobci PET byly založeny na vzorci, kdy cena byla upravena tak, aby odrážela kolísání cen surovin pro PET. Tím se potvrzuje existence vyjednávací pozice velkých, a tedy nejreprezentativnějších stáčíren nad rozpětím konverze výrobců PET.
(241)
Po zveřejnění informací zopakovali někteří uživatelé svůj argument, že PET jsou základní složkou nákladů pro zpracovatele a odvětví nealkoholických nápojů a vody v lahvích a že zjištění v tomto ohledu byla nepřesná a nebyla založena na poskytnutých údajích. Je třeba uvést, že situace zpracovatelů se analyzovala odděleně a tato připomínka je v jejich případě neopodstatněná (viz 236. bod odůvodnění). Pokud jde o posouzení situace stáčíren, potvrzuje se, že poměr nákladů zjištěný během šetření je založen na číslech, která poskytly spolupracující stáčírny podle metodologie dostupné všem stranám. Zjištěný poměr nákladů byl v souladu se zjištěními předchozích šetření týkajících se téhož dotčeného výrobku (14). Tato tvrzení stran se proto považují za neodůvodněná.
(242)
Po zveřejnění informací někteří uživatelé tvrdili, že podstata údajů týkajících se jednotlivých společností a informace, které poskytli, nebyly při analýze zájmu Unie zohledněny. Potvrzuje se, že údaje byly použity v podobě, v jaké byly poskytnuty uživateli v jejich odpovědích na dotazník. Metodologie výpočtu byla zpřístupněna všem dotčeným stranám. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení odmítnuto.
(243)
Šetřením bylo rovněž zjištěno, že na základě očekávaného nebo žádoucího snížení cen PET by podle odhadu samotných ověřených stáčíren bylo výsledkem opatření jen zanedbatelné snížení nákladů pro stáčírny. Na základě těchto odhadů snížení cen PET a zjištěných poměrů nákladů bylo vypočteno, že odpovídající snížení nákladů je v rozmezí 0,3-0,7 % celkových nákladů stáčíren na jejich činnosti související s PET.
(244)
Po zveřejnění informací zpochybnili někteří uživatelé tento závěr a tvrdili, že jakékoli úspory nákladů by byly významné. Někteří uživatelé předložili ve svých podáních nové odhady, aniž však poskytli nějaké nové důkazy. Zdůrazňuje se, že výhledové úspory jsou hypotetické, jak připustili rovněž samotní uživatelé. Pokud jde o zpracovatele, nebyla pro toto odvětví předložena žádná kvantifikace výhledových úspor. Pokud jde o stáčírny, dospělo se k závěru, že kdyby opravdu došlo k údajnému snížení ceny PET, nelze vzhledem k nákladové struktuře stáčíren považovat úspory ve výši 0,3-0,7 % celkových nákladů za „významné“. Jelikož nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, bylo toto tvrzení odmítnuto jakožto neopodstatněné.
(245)
Tvrdilo se, že někteří výrobci balené vody jsou významně zranitelní v důsledku právních požadavků uložených na zdroje vody, která má být balena u zdroje, a omezeného objemu čerpání. V tomto odvětví působí převážně malé a střední podniky, což má dopad na nákladovou strukturu daných společností. Byly rovněž pozorovány odchylky v cenách konečných výrobků v různých členských státech v závislosti na kupní síle místního obyvatelstva. Na základě toho se dospělo k závěru, že dopad případného snížení cen PET v případě zrušení opatření by byl výraznější u této části odvětví balíren.
6.2. Údajné prémiové ceny a zisk výrobního odvětví Unie
(246)
Některé strany tvrdily, že výrobci PET v Unii uplatňují prémiové ceny a prémiová rozpětí, které údajně způsobily nárůst cen v roce 2011. Toto tvrzení bylo také podpořeno srovnáním cen PET a rozložení surovin v Unii se situací na asijském trhu a v USA. Tvrdilo se, že tato situace je důsledkem akumulace nápravných opatření v oblasti obchodu.
(247)
Je třeba uvést, že nárůst cen PET v roce 2011 i jeho pokles v roce 2009 byly celosvětovým fenoménem, k němuž došlo v důsledku vývoje nákladů na suroviny (viz 155. bod odůvodnění). Údaje předložené stranami systematicky ukazovaly na těsnou souvislost mezi vývojem cen PET v Evropě, Asii a v USA. Existují však opravdu rozdíly v cenách PET ve světě, které souvisejí s různými důvody, zejména se specifickou nákladovou strukturou v každém regionu. Pokud jde o argument týkající se prémiových rozpětí v Unii, je třeba uvést, že i za výjimečných okolností na konci roku 2010 a na začátku roku 2011 výrobní odvětví Unie téměř dosáhlo ziskovosti, která se pro tento typ odvětví považuje za přiměřenou. Nebyly zjištěny žádné důkazy existence prémiových zisků. Proto bylo nutné argument o existenci „prémiových“ cen a „prémiových“ rozpětí u PET v Unii, k nimž došlo v důsledku existence daných opatření, odmítnout.
(248)
Po zveřejnění informací zopakovaly některé strany svůj argument, že ceny v Unii byly neodůvodněně vysoké a odrážely dopad akumulace antidumpingových opatření zavedených na trhu, kde existuje koncentrace mezi výrobci v Unii, vertikální integrace a omezená výroba, která nemůže uspokojit spotřebu. Tvrdily rovněž, že údaje o cenách také prokazují, že vyšší ceny v Unii neodrážejí vyšší náklady na suroviny. Je třeba uvést, že argumenty o koncentraci, vertikální integraci a výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie byly projednány ve 207. a 259. bodě odůvodnění. Pokud jde o údajný dopad těchto faktorů na cenu PET v Unii, je třeba uvést, že vývoj ceny PET se řídí cenou surovin, která představuje až 90 % nákladů na PET (viz 173. bod odůvodnění). Nárůst cen PET v letech 2010-2011 byl také celosvětovým fenoménem (viz 172. bod odůvodnění). Tato tvrzení stran proto byla neodůvodněná.
(249)
Pokud jde o argument týkající se rozdílu mezi cenou PET v Unii a cenami v Asii a USA, bylo kromě zjištění uvedených ve 244. bodě odůvodnění zjištěno, že rozdíl v cenách na trhu USA a na trhu Unie byl kolísavý, ale mírný. Ceny v Unii nebyly systematicky vyšší, jak se tvrdí. Bylo zjištěno, že trh Unie a asijský trh jsou velmi rozdílné, pokud jde o nákladovou strukturu, zejména v souvislosti s velikostí trhu a s úsporami z rozsahu, s přístupem k surovinám a kapacitou. Srovnání průměrných cen mezi těmito dvěma trhy tedy nemělo smysl. Tento argument stran se tedy považuje za neopodstatněný.
(250)
Některé strany rovněž tvrdily, že ceny v Unii odrážejí ve srovnání s USA nebo Asií větší rozložení nákladů na suroviny. Srovnání rozložení se provádí podle stejné logiky jako srovnání cen na různých regionálních trzích s tím rozdílem, že se zohledňuje kolísání cen surovin mezi různými regionálními trhy. Avšak stávající strukturální rozdíly mezi trhy mohou odůvodnit rozdíly v poplatcích za zpracování. Mimořádný zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie na přelomu let 2010 a 2011, byl vysvětlen ve 179. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že v žádné z těchto situací nehrála opatření žádnou roli. Proto byl tento argument stran odmítnut.
(251)
Tytéž strany rovněž tvrdily, že největší výrobce v Unii si účtoval vyšší ceny v Unii než na jiných trzích a zaznamenal v roce 2010 v Unii vyšší příjmy než jinde. V této souvislosti se dospělo k závěru, že je z ekonomického hlediska odůvodnitelné, že nadnárodní společnost může mít rozdílnou nákladovou strukturu, a tedy rozdílné ceny na různých regionálních trzích. Výjimečné úrovně ziskovosti na přelomu let 2010 a 2011 byly vysvětleny ve 179. bodě odůvodnění. Z tohoto důvodu byl tento argument odmítnut.
6.3 Hospodářská situace uživatelů a údajný dopad opatření
(252)
Další tvrzení byla vznesena v souvislosti se zhoršující se hospodářskou situací uživatelského odvětví, jako je uzavírání zařízení a snižování zaměstnanosti. Tvrdilo se, že k tomu došlo v důsledku zvýšení cen PET. Kromě toho se tvrdilo, že konkurenceschopnost evropských předních značek byla oslabena, jelikož jejich vývoz do třetích zemí přímo konkuroval baleným výrobkům, jež využívají PET za mezinárodní ceny.
(253)
Je třeba uvést, že na základě informací poskytnutých spolupracujícími uživateli nebylo zjištěno, že by uživatelské odvětví bylo ztrátové, i když v období přezkumného šetření došlo k poklesu celkové úrovně ziskovosti. Podle metodologie, která byla zpřístupněna všem stranám, bylo zjištěno, že ziskové rozpětí uživatelského odvětví zjištěné na základě odpovědí na dotazník bylo na podobné úrovni jako ziskovost zjištěná u výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Dvě ověřené společnosti (stáčírny) oznámily v posuzovaném období další rozšíření objemu výroby a zvýšenou ziskovost. Bylo zjištěno, že někteří zpracovatelé pracují s velmi nízkým rozpětím a v některých případech se potýkají se strukturálními a finančními problémy. Nebylo však možné v tomto ohledu zjistit přímou souvislost se zavedenými opatřeními. Podobně souviselo určité zhoršení hospodářské situace stáčíren se stlačením způsobeným v roce 2011 náhlým nárůstem ceny PET, který nemohl být za stávajícího hospodářského útlumu přenesen na maloobchodníky. Bylo sice zjištěno, že situace uživatelského odvětví se v roce 2011 do určité míry zhoršila, avšak souvislost mezi poklesem a existencí opatření nebyla doložena, zejména vzhledem k tomu, že opatření byla zavedena od roku 2000.
(254)
Po zveřejnění informací nesouhlasily některé strany se závěrem, že uživatelské odvětví nebylo ztrátové. Tyto strany rovněž tvrdily, že zisková rozpětí uživatelů byla nižší než zisková rozpětí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o posouzení ziskovosti uživatelského odvětví, informace získané od spolupracujících uživatelů tomuto tvrzení odporují. Metodologie byla zpřístupněna všem stranám. I když někteří spolupracující uživatelé mohli utrpět ztráty, bylo zjištěno, že uživatelské odvětví obecně bylo ziskové. V každém případě, i kdyby bylo zjištěno, že nárůst cen PET byl prvkem ovlivňujícím ziskovost uživatelů, nebyla prokázána žádná souvislost mezi opatřeními a ziskovostí daných společností. Pokud jde o srovnání ziskových rozpětí uživatelů a výrobního odvětví Unie, nebylo toto tvrzení opodstatněné. V důsledku kolísání ziskovosti výrobního odvětví Unie (viz 176. až 179. bod odůvodnění) se srovnání mezi těmito dvěma segmenty nepovažuje za přesvědčivé. V každém případě oba tyto segmenty vykazovaly v období přezkumného šetření podobné úrovně ziskovosti (viz 253. bod odůvodnění). Vzhledem k tomu byly tyto připomínky stran odmítnuty jako neopodstatněné.
(255)
Pokud jde o údajné oslabení konkurenceschopnosti vývozu výrobců balené minerální vody nebo nealkoholických nápojů v Unii, nebylo toto tvrzení doloženo ani nebyla prokázána souvislost s existencí zavedených opatření.
(256)
Po zveřejnění informací strany zopakovaly, že zvýšení cen PET mělo negativní dopad na konkurenceschopnost vývozu vody v lahvích. Uznává se, že nárůst cen PET mimo jiné může mít negativní dopad na konkurenceschopnost vývozu vody v lahvích. Jelikož však nebyla zjištěna žádná souvislost mezi nárůstem cen PET a danými opatřeními, jelikož se ceny PET odvozují především z cen surovin, údajný dopad opatření na slabší konkurenceschopnost byl odmítnut.
(257)
Kromě toho, pokud jde o údajný účinek těchto opatření na zaměstnanost, šetření prokázalo, že ověřená ztráta pracovních míst v uživatelském odvětví souvisela převážně se zlepšením produktivity a účinnosti a částečně s omezením počtu dočasných zaměstnanců.
(258)
Po zveřejnění informací některé strany zpochybnily toto zjištění z toho důvodu, že nebyla zohledněna situace celého odvětví. Kromě zjištění popsaných ve 254. bodě odůvodnění je třeba uvést, že se celkový počet pracovních míst podle údajů zpracovatelů významně zvýšil a žádný z nich neinformoval o ztrátách pracovních míst. Stáčírny tvrdily, že ztráta pracovních míst byla důsledkem zvýšení ceny PET. Jelikož však zvýšení ceny PET bylo celosvětovým fenoménem, nebyla zjištěna žádná souvislost mezi ztrátou pracovních míst a opatřeními. Kromě toho se podle údajů z odpovědí uživatelů na dotazník koncentrovalo 90 % ztrát pracovních míst u tří společností. Jedna z nich, ověřený uživatel, který představuje zásadní podíl hlášených ztracených pracovních míst, v posuzovaném období významně zvýšila svůj objem, a proto jsou tyto ztráty spojovány se zvýšením produktivity. Pokud jde o zbývající dvě společnosti, bylo zjištěno, že jejich rozpětí ziskovosti byla mezi nejvyššími u spolupracujících stran v jejich segmentu a nacházela se v tomto případě nad cílovým ziskem výrobního odvětví Unie. Tato tvrzení byla tedy odmítnuta.
6.4 Jiné argumenty
(259)
Po zveřejnění informací některé strany tvrdily, že výrobci v Unii neměli dostatečnou kapacitu pro uspokojení stávající poptávky. Je třeba uvést, že výrobní odvětví Unie pracovalo v období přezkumného šetření na 86 % své výrobní kapacity a mělo dostatečnou volnou kapacitu, aby pokrylo celou domácí spotřebu PET. Kromě toho nadále existoval dovoz z jiných zemí, pro něž byla zavedena opatření i pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a projevoval vzrůstající tendenci. Kromě toho v případě Jižní Korey stávající opatření pozbyla platnosti a byla zrušena v případě dovozu dotčeného výrobku z Malajsie a Indonésie. Kromě toho může další zdroj PET pro pokrytí poptávky po PET v Unii představovat odvětví recyklace PET. Z těchto důvodů se problémy, se kterými se údajně potýkali uživatelé v důsledku údajně nedostatečné výroby v Unii, nepovažují za podložené.
(260)
Po zveřejnění informací tvrdili někteří uživatelé, že analýza se nezabývala údajným nepříznivým dopadem akumulace opatření uložených na dotčený výrobek v rámci tohoto přezkumu. Jako odpověď na tento argument je třeba uvést, že vyrovnávací opatření pouze odstraňují škodlivý účinek zjištěného subvencování. Existence údajného „akumulovaného“ účinku nebyla prokázána. Naopak, i přes zavedená opatření dovoz ze zemí, pro něž byla zavedena opatření, pokračuje a jeho objem se v posuzovaném období dokonce zvýšil. Také je k dispozici dovoz ze zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření, a to se vzrůstající tendencí a ve významném objemu. Tento argument stran byl proto odmítnut.
7. Závěr ohledně zájmu Unie
(261)
Závěrem je třeba uvést, že se očekává, že rozšíření vyrovnávacích opatření na dovoz z Indie by poskytlo výrobnímu odvětví Unie příležitost zlepšit a stabilizovat svou hospodářskou situaci díky investicím a konsolidaci, jež byly provedeny v posledních letech.
(262)
Rovněž se dospělo k závěru, že lepší hospodářská situace výrobního odvětví Unie může být i v zájmu výrobců PTA a, v omezenější míře, výrobců MEG v Unii.
(263)
Hospodářská situace některých uživatelů se od posledního přezkumu zhoršila a bylo zjištěno, že zejména menší výrobci balené vody byli, zdá se, negativně ovlivněni mimo jiné nedávným nárůstem ceny PET, jelikož nebyli schopni přenést jej za stávající hospodářské situace na maloobchodníky. Bylo však zjištěno, že výjimečný vývoj cen a rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2011 byl celosvětovým fenoménem, k němuž došlo převážně v důsledku nárůstu cen surovin. Proto bylo shledáno, že tvrzení o existenci „prémiových“ cen a „prémiových“ rozpětí spojovaných s existencí daných opatření jsou neodůvodněná. Kromě toho je trh Unie nadále otevřeným trhem, na němž jsou k dispozici alternativní zdroje dodávek z jiných třetích zemí, pro něž nebyla zavedena žádná opatření.
(264)
V této souvislosti nebyla prokázána žádná souvislost mezi nárůstem ceny PET a stávajícími opatřeními. Bylo zjištěno, že hospodářská situace zpracovatelů je stabilní i přes platná opatření. Bylo zjištěno, že význam PET pro celkové náklady stáčíren je omezený. Kromě toho nebyla prokázána žádná souvislost mezi kolísáním ceny PET a opatřeními. Na základě toho bylo zjištěno, že opatření nemají na uživatele neúměrný účinek.
(265)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům nelze jasně vyvodit závěr, že není v zájmu Unie zachovat stávající vyrovnávací opatření.
H. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(266)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(267)
Na základě výše uvedených analýz by měla být vyrovnávací opatření použitelná na dovoz PET pocházejících z Indie zachována v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(268)
Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(269)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(270)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, platí zbytková celní sazba nejen pro nespolupracující vývozce, ale rovněž pro společnosti, které v období přezkumného šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v článku 20 základního nařízení, mohou podle tohoto článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena zvlášť,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz polyetylentereftalátů s viskozitou 78 ml/g nebo vyšší, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 pocházejících z Indie.
2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Země
Společnost
Vyrovnávací clo
(EUR/tunu)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Indie
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indie
Senpet Ltd
22,0
A183
Indie
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indie
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Indie
Všechny ostatní společnosti
69,4
A999
3. V případech, kdy zboží bylo poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je z tohoto důvodu skutečně zaplacená nebo splatná cena poměrně upravena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (15), se výše vyrovnávacího cla vypočtená na základě výše uvedených částek snižuje o procentní podíl odpovídající poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, nepoužije se konečné vyrovnávací clo na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu v souladu s článkem 2.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz je osvobozen od vyrovnávacího cla uloženého podle článku 1, pokud bylo dané zboží společnostmi, jejichž jména jsou uvedena v rozhodnutí 2000/745/ES ve znění pozdějších předpisů, vyrobeno a přímo vyvezeno (tj. fakturováno a zasláno) společnosti, která působí jako dovozce v Unii, je deklarován pod příslušným doplňkovým kódem TARIC a jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 2.
2. Při podání žádosti o propuštění do volného oběhu je osvobození od cla podmíněno předložením platné „závazkové faktury“ vydané vyvážejícími společnostmi, jejichž závazky byly přijaty, a obsahující podstatné prvky uvedené v příloze celním orgánům dotčeného členského státu. Osvobození od cla je dále podmíněno prohlášením a předložením zboží přesně odpovídajícího popisu v „závazkové faktuře“ celním orgánům.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. května 2013.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 461/2013 VAN DE RAAD
van 21 mei 2013
tot instelling van een definitief compenserend recht op de invoer van bepaald polyethyleentereftalaat (pet) van oorsprong uit India naar aanleiding van een nieuw onderzoek bij het vervallen van maatregelen overeenkomstig artikel 18 van Verordening (EG) nr. 597/2009
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 597/2009 van de Raad van 11 juni 2009 betreffende bescherming tegen invoer met subsidiëring uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) ("de basisverordening"), en met name artikel 18,
Gezien het voorstel van de Europese Commissie, ingediend na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Geldende maatregelen
(1)
Bij Verordening (EG) nr. 2603/2000 (2) heeft de Raad een definitief compenserend recht ingesteld op polyethyleentereftalaat ("PET") van oorsprong uit onder meer India. Bij Verordening (EG) nr. 1645/2005 (3) heeft de Raad het niveau van de compenserende maatregelen bij de invoer van PET uit India gewijzigd. Deze wijzigingen waren het resultaat van een versneld nieuw onderzoek op grond van artikel 20 van de basisverordening. Na een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregel heeft de Raad bij Verordening (EG) nr. 193/2007 (4) een definitief compenserend recht voor nog eens vijf jaar ingesteld. De compenserende maatregelen zijn vervolgens na tussentijdse deelonderzoeken door de Raad gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1286/2008 (5) en Uitvoeringsverordening (EU) nr. 906/2011 (6). Een later tussentijds onderzoek is bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 559/2012 beëindigd zonder dat de van kracht zijnde compenserende maatregelen zijn gewijzigd (7). Bij Besluit 2000/745/EG (8) heeft de Commissie de verbintenissen van drie producenten-exporteurs in India aanvaard waarin een minimuminvoerprijs werd vastgesteld.
(2)
De compenserende maatregelen bestaan in een specifiek recht. Het recht bedraagt voor individuele, met name genoemde Indiase producenten tussen 0 en 106,5 EUR per ton, terwijl het residuele recht, voor alle andere producenten, 69,4 EUR per ton bedraagt.
2. Bestaande antidumpingmaatregelen
(3)
Bij Verordening (EG) nr. 2604/2000 (9) heeft de Raad een definitief antidumpingrecht ingesteld op PET van oorsprong uit onder meer India. Na een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregel heeft de Raad bij Verordening (EG) nr. 192/2007 (10) een definitief antidumpingrecht voor nog eens vijf jaar ingesteld.
3. Verzoek om een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen
(4)
Na de bekendmaking van een bericht dat de definitieve compenserende maatregelen op korte termijn zouden vervallen (11) heeft de Commissie op 25 november 2011 een verzoek om een nieuw onderzoek op grond van artikel 18 van de basisverordening ontvangen. Het verzoek werd ingediend door de "Committee of Polyethylene Terephthalate Manufacturers in Europe" ("de indiener") namens producenten die samen bijna 95 % van de productie van bepaald PET in de Unie voor hun rekening nemen.
(5)
Het verzoek werd ingediend omdat het vervallen van de maatregelen waarschijnlijk leidt tot het voortduren of opnieuw optreden van subsidiëring en schade voor de bedrijfstak van de Unie.
(6)
Voor de opening van het nieuwe onderzoek heeft de Commissie in overeenstemming met artikel 22, lid 1, en artikel 10, lid 7, van de basisverordening de Indiase overheid ervan in kennis gesteld dat zij een met het nodige bewijsmateriaal gestaafd verzoek om een nieuw onderzoek had ontvangen en heeft zij de Indiase overheid voor overleg uitgenodigd om de situatie ten aanzien van de inhoud van dat verzoek op te helderen en overeenstemming over een oplossing te bereiken. De Indiase overheid heeft echter niet op dit overlegaanbod geantwoord.
4. Opening van een nieuw onderzoek
(7)
Daar de Commissie na overleg in het Raadgevend Comité tot de conclusie was gekomen dat er voldoende bewijsmateriaal was om een procedure voor een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen in te leiden, heeft zij op 24 februari 2012 door middel van bekendmaking van een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (12) ("het bericht van opening") de opening van een nieuw onderzoek op grond van artikel 18 van de basisverordening aangekondigd.
5. Parallel onderzoek
(8)
Op 24 februari 2012 heeft de Commissie op grond van artikel 11, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 ook een nieuw onderzoek geopend naar de antidumpingmaatregelen die van toepassing zijn bij de invoer van PET van oorsprong uit India, Indonesië, Maleisië, Taiwan en Thailand (13).
6. Onderzoek
6.1. Tijdvak van het nieuwe onderzoek en beoordelingsperiode
(9)
Het onderzoek naar de waarschijnlijkheid van voortzetting of herhaling van subsidiëring had betrekking op de periode van 1 januari 2011 tot en met 31 december 2011 ("het tijdvak van het nieuwe onderzoek" of "TNO"). Het onderzoek van de ontwikkelingen die relevant zijn voor de beoordeling van de waarschijnlijkheid van de voortzetting of herhaling van de schade had betrekking op de periode van 1 januari 2008 tot het einde van het TNO ("de beoordelingsperiode").
6.2. Partijen bij het onderzoek
(10)
De Commissie heeft de indiener van het verzoek en de haar bekende producenten-exporteurs in het betrokken land, importeurs en gebruikers, alsmede de vertegenwoordigers van het betrokken land in kennis gesteld van de opening van het nieuwe onderzoek.
(11)
De belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van inleiding genoemde termijn hun standpunt schriftelijk bekend te maken en om te verzoeken te worden gehoord. Alle belanghebbenden die daarom met opgave van redenen hadden verzocht, werden gehoord.
(12)
Gezien het grote aantal Indiase producenten-exporteurs alsook producenten en importeurs in de Unie werd het overeenkomstig artikel 27 van de basisverordening passend geacht na te gaan of gebruik moest worden gemaakt van een steekproef. Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, heeft zij de producenten-exporteurs en niet-verbonden importeurs verzocht zich binnen 15 dagen na de opening van het nieuwe onderzoek bij haar te melden en haar de in het bericht van opening gevraagde gegevens te verstrekken.
(13)
Zeven producenten-exporteurs reageerden op de steekproefprocedure en verklaarden zich bereid aan het onderzoek mee te werken. Naar aanleiding hiervan werd een steekproef van drie producenten-exporteurs geselecteerd op basis van de omvang van hun uitvoer naar de Unie. Tegen deze steekproef werd noch door de geselecteerde producenten, noch door niet in de steekproef opgenomen producenten, noch door de desbetreffende instanties in India bezwaar aangetekend.
(14)
Aan de drie in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werden vragenlijsten gezonden waarop van hen allen antwoorden werden ontvangen. Uit de beantwoording van de vragenlijst door één Indiase producent in de steekproef bleek echter dat deze alleen zeer geringe hoeveelheden van het betrokken product gedurende het TNO had uitgevoerd en dat het derhalve niet relevant was om subsidiepercentages voor die onderneming te berekenen. Uiteindelijk werden controles ter plaatse uitgevoerd bij de twee overige producenten-exporteurs, die samen 99 % van de totale omvang van de invoer in de Unie uit India tijdens het TNO voor hun rekening namen.
(15)
Na de mededeling van de belangrijkste feiten en overwegingen ("mededeling"), heeft een van de meewerkende Indiase producenten om de berekening van een subsidiemarge verzocht. In verband hiermee werd opnieuw bevestigd dat de uitvoer van dit bedrijf van zeer geringe omvang was en als gevolg geen effect had op de bepaling van de waarschijnlijkheid van het doorzetten of opnieuw toekennen van subsidies in onderhavige nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van een (de) maatregel(en). Daarom werd dit verzoek afgewezen.
(16)
In het bericht van opening heeft de Commissie meegedeeld dat zij een voorlopige steekproef van producenten in de Unie had samengesteld. Deze steekproef bestond uit vier van de dertien producenten in de Unie die bekend waren voordat het onderzoek werd geopend. Deze waren geselecteerd op grond van de grootste representatieve productie- en verkoopomvang die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs kon worden onderzocht. De twee in de steekproef opgenomen ondernemingen waren goed voor meer dan 50 % van de totale geraamde productie en verkoop in de Unie tijdens het TNO. Belanghebbenden werd verzocht om binnen 15 dagen na de datum van bekendmaking van het bericht van inleiding het dossier te raadplegen en opmerkingen te maken over de geschiktheid van deze keuze. Alle belanghebbenden die daarom met opgave van redenen hadden verzocht, werden gehoord.
(17)
Een aantal belanghebbenden maakte bezwaar tegen de samenstelling van de steekproef van producenten in de Unie. Zij voerden aan dat i) de Commissie geen gebruik zou moeten maken van een steekproef, met name omdat tijdens het vorige onderzoek geen steekproef was toegepast, ii) de voor de samenstelling van de steekproef gebruikte methode bezwaarlijk was omdat daarmee "drie verschillende stappen worden verward", te weten de permanente procedure, de definitie van de bedrijfstak in de Unie en de steekproefprocedure, iii) de voorlopige steekproef was samengesteld op basis van onjuiste en onvolledige informatie, en iv) de geselecteerde voorlopige steekproef niet representatief was omdat daarin entiteiten en geen groepen waren opgenomen; tevens werd aangevoerd dat de representativiteit van de steekproef werd ondergraven door de opname van ondernemingen die in één geval onlangs een desinvestering hadden uitgevoerd en in een ander geval verbonden verkoop uitvoerden.
(18)
De door partijen aangevoerde argumenten werden als volgt beantwoord:
-
Het besluit om gebruik te maken van een steekproef van producenten in de Unie wordt voor elk onderzoek afzonderlijk genomen, afhankelijk van de bijzondere omstandigheden per geval; artikel 22, lid 6, van de basisverordening bevat geen voorschriften ten aanzien van het gebruik van een dergelijke steekproef voor de schadevaststelling in het kader van een nieuw onderzoek. In afwijking van vorige onderzoeken, waarbij onderzoek naar alle ondernemingen die zich hadden gemeld en hun medewerking verleenden haalbaar was, meende de Commissie bij het huidige onderzoek dat, gezien hun grote aantal, niet alle producenten in de Unie redelijkerwijze in de beschikbare tijd onderzocht zouden kunnen worden en dat derhalve was voldaan aan de in artikel 27 gestelde voorwaarden.
-
De Commissie heeft de permanente procedure, de definitie van de bedrijfstak in de Unie en de selectie van de voorlopige steekproef niet "verward", aangezien deze stappen onafhankelijk van elkaar zijn gebleven en onderworpen zijn aan afzonderlijke besluitvorming. Er werd niet aangetoond in hoeverre het gebruik van de door de producenten van de Unie in het kader van de permanente procedure verstrekte productie- en verkoopgegevens de representativiteit van de steekproef had beïnvloed.
-
De steekproef werd samengesteld aan de hand van op het tijdstip van de selectie beschikbare informatie overeenkomstig artikel 27 van de basisverordening. De representativiteit van de steekproef is beoordeeld naar aanleiding van de bezwaren van de partijen betreffende specifieke bedrijfsgegevens. Geen van deze bezwaren werd als gegrond beschouwd.
-
Zoals voorgeschreven in artikel 27 van de basisverordening is de steekproef samengesteld om de grootst mogelijke productie- en verkoopomvang te vertegenwoordigen die redelijkerwijze in de beschikbare tijd kan worden onderzocht. De entiteiten die tot grotere groepen behoren en waarvan geconstateerd werd dat ze onafhankelijk van andere dochterondernemingen in dezelfde groep opereren, werden als representatief beschouwd voor de bedrijfstak in de Unie en derhalve was het niet noodzakelijk om de gehele groep op geconsolideerde basis te onderzoeken. Tegelijkertijd werden de ondernemingen in de steekproef opgenomen als economische entiteiten, met de waarborg dat alle relevante gegevens konden worden gecontroleerd. Bovendien maakten de desinvesteringen en het bestaan van verbonden verkoop deel uit van de kenmerken van de bedrijfstak in de betrokken periode en werd geen van deze elementen derhalve geacht de representativiteit van de steekproef te verminderen.
(19)
Na de mededeling hebben de partijen de bovengenoemde en reeds beantwoorde argumenten herhaald.
(20)
In het bericht van opening is voorzien in steekproefsgewijs onderzoek naar niet-verbonden importeurs. Geen van de 24 benaderde niet-verbonden importeurs heeft medegewerkt aan het huidige onderzoek.
(21)
Alle vijf bekende leveranciers van grondstoffen werden bij de opening van het onderzoek benaderd en hebben de desbetreffende vragenlijst ontvangen. Twee leveranciers hebben zich gemeld en de vragenlijst beantwoord.
(22)
Alle bekende gebruikers en gebruikersverenigingen werden bij de opening van het onderzoek benaderd. Zeventien van de gebruikers heeft een antwoord op de vragenlijst ingediend. Twintig gebruikersverenigingen uit zestien lidstaten hebben zich gemeld en antwoorden ingediend.
7. Controle van de ontvangen informatie
(23)
De Commissie verzamelde en controleerde alle gegevens die zij nodig achtte om vast te stellen of het waarschijnlijk was dat de subsidiëring en de daaruit resulterende schade zouden voortduren of opnieuw zouden optreden en om het belang van de Unie te bepalen. Er vonden controlebezoeken plaats in de gebouwen van de Indiase overheid in Delhi en de volgende belanghebbenden:
a)
producenten-exporteurs
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kolkata, India;
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, India;
b)
producenten in de Unie
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nederland;
-
Equipolymers, Italië, Duitsland;
-
Neo Group, UAB, Litouwen;
-
Novapet SA, Spanje;
c)
gebruikers in de Unie
-
Coca-Cola Europe, België;
-
Nestlé Waters France, Frankrijk.
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
1. Product
(24)
Het betrokken product is voor dit onderzoek hetzelfde als voor het oorspronkelijke onderzoek, d.w.z. PET met een viscositeitscoëfficiënt van 78 ml/g of hoger, volgens ISO-norm 1628-5, van oorsprong uit India. Het valt momenteel onder GN-code 3907 60 20.
2. Soortgelijk product
(25)
Evenals bij het oorspronkelijke en het nieuwe onderzoek, werd vastgesteld dat het betrokken product, d.w.z. PET dat in de betrokken landen geproduceerd en op de binnenlandse markten verkocht wordt en PET dat door producenten in de EU geproduceerd en verkocht wordt, dezelfde fysische en chemische basiskenmerken vertoont en voor dezelfde toepassingen wordt gebruikt. Daarom werden al deze producten beschouwd als soortgelijke producten in de zin van artikel 2, onder c), van de basisverordening.
C. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN VOORTZETTING OF HERHALING VAN SUBSIDIËRING
1. Inleiding
(26)
Op basis van de gegevens in het verzoek om een nieuw onderzoek en de antwoorden op de vragenlijst van de Commissie werden de volgende regelingen, in het kader waarvan subsidies zouden zijn verstrekt, onderzocht:
Voor het gehele land geldende regelingen:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme ("DEPBS", kredietregeling voor invoerrechten)
b)
Duty Drawback Scheme ("DDS", regeling voor de terugbetaling van rechten)
c)
Focus Market Scheme ("FMS", regeling focusmarkten)
d)
Focus Product Scheme ("FPS", regeling focusproducten)
e)
Status Holder Incentive Scrip ("SHIS", stimuleringscertificaat voor statushouders)
f)
Advance Authorisation Scheme ("AAS", regeling voorafgaande vergunningen)
g)
Export Promotion Capital Goods Scheme ("EPCGS", regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering)
h)
Regeling bijzondere economische zones/exportgerichte bedrijven ("SEZ/EOU")
i)
Export Credit Scheme ("ECS", regeling exportkredieten)
j)
Income Tax Exemption Scheme ("ITES", regeling voor vrijstelling van inkomstenbelasting)
Regionale regelingen
k)
Stimuleringsregeling voor West-Bengalen ("WBIS")
l)
Regeling voor de stimulering van investeringen van de overheid van Gujarat
m)
Regeling vrijstelling omzetbelasting van Gujarat (GSTIS)
n)
Regeling vrijstelling elektriciteitsheffing van Gujarat (GEDES)
o)
Package Scheme of Incentives ("PSI", pakket stimuleringsmaatregelen) van de overheid van Maharashtra.
(27)
De onder a) en c) tot en met h) genoemde regelingen zijn gebaseerd op de Foreign Trade (Development and Regulation) Act nr. 22 van 1992, die op 7 augustus 1992 in werking is getreden. Deze wet geeft de Indiase overheid het recht mededelingen te doen in verband met het in- en uitvoerbeleid. Deze mededelingen worden samengevat in documenten over het buitenlandse handelsbeleid (Foreign Trade Policy documents), die elke vijf jaar door het ministerie van Handel worden uitgegeven en regelmatig worden bijgewerkt. Het voor het TNO van dit onderzoek relevante document over het buitenlandse handelsbeleid is Foreign Trade Policy 2009-2014 ("FTP 09-14"). Bovendien heeft de Indiase overheid de procedures voor haar in- en uitvoerbeleid in de periode FTP 09-14 vastgesteld in een Handbook of Procedures, Volume I ("HOP I 09-14"). Ook het procedurehandboek wordt regelmatig bijgewerkt.
(28)
De onder b) genoemde regeling is gebaseerd op artikel 75 van de Customs Act van 1962, op artikel 37 van de Central Excise Act van 1944, op de artikelen 93A en 94 van de Financial Act van 1994 en op de Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules van 1995. De terugbetalingspercentages worden regelmatig gepubliceerd; de in het TNO geldende percentages waren de All Industry Rates (AIR) van Duty Drawback 2011-12, gepubliceerd in mededeling 68 / 2011- Customs (N.T.) van 22 september 2011. Het Duty Drawback Scheme wordt ook aangeduid als een Duty Remission Scheme in hoofdstuk 4 van FTP 2009-2014.
(29)
De onder i) genoemde regeling is gebaseerd op de artikelen 21 en 35A van de Banking Regulation Act van 1949, die de Reserve Bank of India ("RBI") machtigt handelsbanken instructies te geven op het gebied van exportkredieten.
(30)
De onder j) genoemde regeling is gebaseerd op de Wet op de inkomstenbelasting van 1961, die jaarlijks bij de Wet op de financiën wordt gewijzigd.
(31)
De onder k) genoemde regeling wordt beheerd door de West-Bengaalse overheid en is neergelegd in een kennisgeving van de afdeling Handel en Industrie van de West-Bengaalse overheid (Government of West Bengal Commerce & Industries Department notification nr. 580-CI/H van 22 juni 1999), vervangen door kennisgeving nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I van 24 maart 2004.
(32)
De onder l) genoemde regeling wordt beheerd door de overheid van Gujarat en is gebaseerd op het beleid ter stimulering van de industrie van Gujarat.
(33)
De onder m) genoemde regeling wordt beheerd door de overheid van Gujarat en is gebaseerd op haar beleid ter stimulering van de industrie.
(34)
De onder n) genoemde regeling is gebaseerd op de Wet elektriciteitsheffing van Mumbai van 1958.
(35)
De onder o) genoemde regeling wordt beheerd door de deelstaat Maharashtra en is gebaseerd op besluiten van het departement Industrie, Energie en Arbeid van de overheid van Maharashtra.
(36)
Het onderzoek bracht aan het licht dat tijdens het TNO de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs met betrekking tot het betrokken product voordeel hebben genoten van de volgende regelingen:
Voor het gehele land geldende regelingen
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme ("DEPBS", kredietregeling voor invoerrechten)
b)
Duty Drawback Scheme (regeling voor de terugbetaling van rechten, "DDS")
c)
Focus Market Scheme ("FMS", regeling focusmarkten)
d)
Status Holder Incentive Scrip ("SHIS", stimuleringscertificaat voor statushouders)
e)
Advance Authorisation Scheme ("AAS", regeling voorafgaande vergunningen)
Regionale regelingen
f)
Stimuleringsregeling voor West-Bengalen ("WBIS").
2. Duty Entitlement Passbook Scheme ("DEPBS", kredietregeling voor invoerrechten)
a) Rechtsgrondslag
(37)
De kredietregeling voor invoerrechten (DEPBS) is uitvoerig beschreven in hoofdstuk 4.3 van FTP 09-14 en in hoofdstuk 4 van HOP I 09-14.
b) Subsidiabiliteit
(38)
Alle producenten-exporteurs of handelaren-exporteurs komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Toepassing in de praktijk
(39)
Een exporteur kan een DEPBS-krediet aanvragen; dit krediet wordt berekend als percentage van de waarde van de in het kader van deze regeling uitgevoerde producten. De Indiase autoriteiten hebben voor de meeste producten, waaronder het betrokken product, een DEPBS-percentage vastgesteld. Deze percentages worden bepaald op basis van standaard-input-output-normen ("SION's"), waarbij wordt uitgegaan van een bepaalde hoeveelheid ingevoerde inhoud die in het exportproduct zou zijn verwerkt, en van de op die ingevoerde inhoud toepasselijke douanerechten, ongeacht of deze invoerrechten daadwerkelijk zijn betaald. Het DEPBS-percentage voor het betrokken product tijdens het TNO van dit onderzoek bedroeg 8 % met een maximumwaarde van 58 INR/kg.
(40)
Om voor deze regeling in aanmerking te komen, moet een onderneming exporteren. Op het ogenblik dat de uitvoertransactie plaatsvindt, moet de exporteur de Indiase autoriteiten een verklaring overleggen dat de uitvoer in het kader van de DEPBS plaatsvindt. Om de uitvoer van de goederen mogelijk te maken, geven de Indiase douaneautoriteiten tijdens de verzendingsprocedure een ladingsbrief voor de uitvoer af. Daarin is onder meer het bedrag aan DEPBS-krediet vermeld dat voor de uitvoertransactie moet worden toegekend. Op dat moment weet de exporteur welk voordeel hij zal ontvangen. Zodra de douaneautoriteiten een ladingsbrief voor de uitvoer afgeven, kan de Indiase overheid niet meer besluiten om al dan niet een DEPBS-krediet toe te kennen. Het DEBPS-percentage voor de berekening van het voordeel is dat wat op het moment van indiening van de uitvoeraangifte van toepassing is.
(41)
Er werd geconstateerd dat overeenkomstig de Indiase normen voor jaarrekeningen DEPBS-kredieten op transactiebasis kunnen worden geboekt zodra aan de uitvoerverplichting is voldaan. Dergelijke kredieten kunnen worden gebruikt om de douanerechten te betalen bij de latere invoer van goederen, met uitzondering van kapitaalgoederen en goederen waarop een invoerbeperking rust. Goederen die met gebruikmaking van deze kredieten worden ingevoerd, kunnen op de binnenlandse markt worden verkocht (waar zij aan omzetbelasting zijn onderworpen) of anderszins worden gebruikt. DEPBS-kredieten zijn vrij overdraagbaar en zijn vanaf de toekenning 24 maanden geldig.
(42)
DEPBS-aanvragen worden langs elektronische weg ingediend en kunnen een onbeperkt aantal uitvoertransacties betreffen. De termijn voor het indienen van de aanvragen is drie maanden na uitvoer, maar zoals duidelijk aangegeven in punt 9.3 van HOP I 09-14, kunnen aanvragen die na afloop van de indieningstermijnen worden ontvangen, altijd tegen betaling van een kleine boete (d.w.z. 10 % van het recht) in overweging worden genomen.
(43)
Beide in de steekproef opgenomen ondernemingen bleken in de eerste drie kwartalen van het TNO van deze regeling gebruik te hebben gemaakt.
d) Conclusie over de DEPBS
(44)
In het kader van de DEPBS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), en artikel 3, punt 2, van de basisverordening. DEPBS-kredieten zijn een financiële bijdrage van de Indiase overheid, aangezien zij uiteindelijk zullen worden gebruikt voor de betaling van invoerrechten, waardoor de Indiase overheid inkomsten derft. Bovendien verlenen de DEPBS-kredieten een voordeel aan de exporteur, omdat zijn liquiditeit daardoor verbetert.
(45)
Zij wordt daarom geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(46)
Deze regeling kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de strikte voorschriften in bijlage I, onder i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) van de basisverordening. Een exporteur is niet verplicht de goederen die vrij van rechten werden ingevoerd, ook echt bij het productieproces te verbruiken en het kredietbedrag wordt niet berekend op basis van de werkelijk gebruikte inputs. Bovendien is er geen systeem of procedure aan de hand waarvan kan worden vastgesteld welke inputs bij de vervaardiging van het exportproduct werden gebruikt, dan wel of te veel invoerrechten werden betaald in de zin van bijlage I, punt i), en de bijlagen II en III van de basisverordening. Ten slotte komt een exporteur ook als hij geen inputs invoert voor de DEPBS in aanmerking. Om het voordeel te verkrijgen, is het voldoende dat de exporteur goederen uitvoert; hij hoeft niet aan te tonen dat inputs werden ingevoerd. Zo komen zelfs exporteurs die al hun inputs op de binnenlandse markt betrekken en geen goederen invoeren die als inputs kunnen worden gebruikt, toch voor de DEPBS in aanmerking.
e) Afschaffing van de DEPBS en overgang naar de DDS
(47)
Bij Public Notice No. 54 (RE-2010)/2009-2014 van 17 juni 2011 werd de DEBPS nog een laatste keer met drie maanden verlengd, waardoor zij toepasbaar bleef tot 30 september 2011. Aangezien nadien geen verlenging meer werd bekendgemaakt, is de DEBPS per 30 september 2011 daadwerkelijk ingetrokken. Derhalve moest worden gecontroleerd of er maatregelen zouden kunnen worden ingesteld overeenkomstig artikel 15, lid 1, van de basisverordening.
(48)
De Indiase overheid deelde in een toelichting aan de Commissie mede dat ondernemingen na de intrekking van de DEPBS konden kiezen voor andere regelingen voor vrijstelling of terugbetaling van rechten zoals gedefinieerd in hoofdstuk 4 van FTP 09-14, te weten de AAS of de DDS.
(49)
Uit het onderzoek bleek dat beide ondernemingen in de steekproef van de DDS gebruik begonnen te maken onmiddellijk nadat de DEPBS was ingetrokken. Daarbij moet worden opgemerkt dat de DDS is ingevoerd in 1995 en naast de DEPBS bestond gedurende de eerste drie kwartalen van het TNO en een aantal jaren voor het TNO. Exporteurs konden echter geen gelijktijdig gebruik maken van de DDS en de DEPBS voor dezelfde uitvoer. In de eerste drie kwartalen van het TNO bedroeg de DDS 2,2 % met een maximum van 1,5 INR/kg, waardoor de DDS minder genereus werd en daardoor minder aantrekkelijk dan de DEPBS. Daarbij moet worden opgemerkt dat de Indiase overheid maatregelen trof om een soepele overgang van de DEPBS naar de DDS tot stand te brengen, zoals blijkt uit Circular No. - 42/2011-Customs van 22 september 2011. In deze circulaire wordt toegelicht dat "in de [rechten]terugbetalingsregeling dit jaar elementen zijn opgenomen die voorheen onder de DEPBS vielen". In dezelfde circulaire staat dat voor bedrijfstakken waarop de DEPBS van toepassing is, "besloten is een soepele overgang te verzorgen voor onderdelen in deze bedrijfstakken die worden opgenomen in de terugbetalingsregeling. Als overgangsregeling geldt voor deze onderdelen een gematigde verlaging van de DEPB[S]-percentages, die voor de meeste onderdelen uiteenloopt van 1 % tot 3 %." Met andere woorden, volgens deze circulaire werden de m.i.v. 1 oktober 2011 geldende rechtenterugbetalingspercentages zodanig vastgesteld dat ze een soortgelijk voordeel zouden opleveren als de ingetrokken DEPBS.
(50)
Per 1 oktober 2011 is het DDS-percentage voor het betrokken product verhoogd van 2,2 % naar 5,5 % van fob-waarde, en is het bijbehorende maximum verhoogd van 1,5 INR/kg naar 5,5 INR/kg. Het nieuwe percentage blijkt vergelijkbare niveaus van subsidiering te leveren als de DEPBS tot 30 september 2011, met een percentage van 8 % en een maximum van 58 INR/kg. Voor de prijzen van PET die tijdens het TNO golden, was in het algemeen het DEPBS-maximum van toepassing, met als resultaat een theoretisch voordeel van 4,64 INR/kg of 5,8 %. In het geval van de DDS was geen maximum van toepassing waardoor het theoretische voordeel neerkwam op 5,5 %.
(51)
In het onderzoek werd de argumentatie in de voorgaande overweging bevestigd. De gemiddelde jaarlijkse subsidiemarges van de in de steekproef opgenomen ondernemingen bedroegen voor de DEPB en de DDS respectievelijk 5,5 % en 6 %.
(52)
Een vergelijking van beide regelingen wijst bovendien uit dat ze talrijke uitvoeringskenmerken gemeen hebben.
(53)
Uit overwegingen 47 en 48 tot en met 51 blijkt dat de onderliggende voordelen van de DEPBS, ondanks het feit dat deze regeling was ingetrokken, zonder onderbreking en op vrijwel hetzelfde niveau toegekend bleven worden dankzij een naadloze overgang naar de DDS. Daarom wordt geconcludeerd dat de subsidies niet zijn ingetrokken in de zin van artikel 15, lid 1, en dat de DEPBS aanleiding geeft tot compenserende maatregelen.
(54)
Na de mededeling van de belangrijke feiten en overwegingen heeft een uitvoerend producent betoogd dat de DEPBS is ingetrokken en dat compensatie derhalve niet moet worden gecompenseerd. In antwoord hierop wordt erop gewezen, zoals ook in overweging 47 uitgelegd, dat de DEPBS afliep op 30 september 2011. De subsidiëring is echter doorgegaan en exporteurs konden, als alternatief op de DEPBS, vergoedingen aanvragen en ontvangen, o.a. via de DDS of AAS. Dit argument werd dan ook verworpen.
f) Berekening van het subsidiebedrag
(55)
Overeenkomstig artikel 3, punt 2, en artikel 5 van de basisverordening werd het subsidiebedrag dat aanleiding geeft tot compenserende maatregelen berekend aan de hand van het voordeel voor de verkrijger in het onderzoektijdvak. Er werd van uitgegaan dat de ontvanger het voordeel verkreeg op het ogenblik dat een uitvoertransactie in het kader van deze regeling plaatsvond. Op dat ogenblik is de Indiase overheid gehouden afstand te doen van de douanerechten, wat een financiële bijdrage is in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zodra de douaneautoriteiten een ladingsbrief voor de uitvoer afgeven waarin onder meer het voor de uitvoertransactie toe te kennen DEBPS-krediet is vermeld, heeft de Indiase overheid geen zeggenschap meer over het al dan niet verlenen van de subsidie. Gezien het bovenstaande lijkt het passend om voor de berekening van het door de DEPBS toegekende voordeel uit te gaan van alle kredieten die in het TNO voor uitvoertransacties zijn verworven.
(56)
Wanneer een gerechtvaardigd verzoek daartoe was ingediend, werden de voor het verkrijgen van de subsidies gemaakte kosten overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening afgetrokken van het aldus berekende voordeel om de hoogte van de subsidie (de teller) te bepalen. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd het bedrag van deze subsidies omgeslagen over de totale waarde van de uitvoer in het TNO (de noemer), omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd verleend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(57)
Gezien het bovenstaande werden met betrekking tot deze regeling voor het TNO voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen subsidiepercentages van respectievelijk 3,78 % en 4,42 % vastgesteld.
3. Duty Drawback Scheme (regeling voor de terugbetaling van rechten, "DDS")
a) Rechtsgrondslag
(58)
De regeling voor terugbetaling van invoerrechten (DEPBS) is uitvoerig beschreven in de Custom & Central Excise Duties Drawback Rules van 1995 als gewijzigd bij opeenvolgende mededelingen.
b) Subsidiabiliteit
(59)
Alle producenten-exporteurs of handelaren-exporteurs komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Toepassing in de praktijk
(60)
Een exporteur die aan de voorwaarden voldoet, kan een terugbetaling van invoerrechten aanvragen, die wordt berekend als percentage van de fob-waarde van de in het kader van deze regeling uitgevoerde producten. De Indiase autoriteiten hebben voor een aantal producten, inclusief het betrokken product, een terugbetalingspercentage vastgesteld op basis van de gemiddelde hoeveelheid of waarde van de materialen die als inputs voor de productie zijn gebruikt en de gemiddelde invoerrechten die op inputs zijn betaald. Dit percentage is van toepassing, ongeacht of er daadwerkelijk invoerrechten zijn betaald. Het DDS-percentage voor het betrokken product bedroeg tijdens het TNO 5,5 % van de fob-waarde, met een maximum van 5,5 INR/kg.
(61)
Om voor de voordelen van deze regeling in aanmerking te komen, moet een onderneming exporteren. Bij het invoeren van de verzendingsgegevens in de server van de douane (ICEGATE), wordt aangegeven dat de uitvoer plaatsvindt in het kader van de DDS en wordt de hoogte van de teruggave onherroepelijk vastgesteld. Nadat de scheepvaartmaatschappij het Export General Manifest (EGM, algemene exportvrachtlijst) heeft ingediend en de douane dat document met bevredigend gevolg heeft vergeleken met de gegevens van de ladingsbrief, is aan alle voorwaarden voldaan om de uitkering van het bedrag aan terug te betalen rechten, hetzij door rechtstreekse betaling ten gunste van de bankrekening van de exporteur, hetzij met een wisselbrief, goed te keuren.
(62)
De exporteur moet ook de daadwerkelijke opbrengst van de uitvoer aantonen door middel van een bankcertificaat. Dit document kan worden verstrekt nadat het bedrag aan terug te betalen rechten is betaald. De Indiase overheid vordert het uitgekeerde bedrag terug indien de exporteur niet binnen een gestelde termijn het bankcertificaat overlegt.
(63)
Het bedrag aan terug te betalen rechten kan voor alle doeleinden worden aangewend.
(64)
In overeenstemming met de Indiase standaarden voor jaarrekeningen kan het terugbetaalde bedrag aan rechten op transactiebasis worden geboekt zodra aan de uitvoerverplichting is voldaan.
(65)
De in de steekproef opgenomen ondernemingen bleken gebruik te maken van de DDS in het laatste kwartaal van het TNO.
d) Conclusie betreffende de DDS
(66)
In het kader van de DDS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), en artikel 3, punt 2, van de basisverordening. Het terugbetaalde recht is een financiële bijdrage van de Indiase overheid. Bovendien verkrijgt de exporteur door het bedrag aan terug te betalen rechten een voordeel, want zijn liquiditeit wordt hierdoor verbeterd.
(67)
Zij is bovendien in rechte afhankelijk te zijn van exportprestaties en wordt daarom geacht aanleiding te geven tot compenserende maatregelen overeenkomstig artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(68)
Deze regeling kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de strikte voorschriften in bijlage I, onder i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) van de basisverordening.
(69)
Er is geen systeem of procedure aan de hand waarvan kan worden vastgesteld welke inputs bij de vervaardiging van het uitgevoerde product werden gebruikt, dan wel of te veel invoerrechten werden betaald in de zin van bijlage I, onder i), en de bijlagen II en III van de basisverordening. Ten slotte komt een exporteur ook als hij geen inputs invoert voor de DDS in aanmerking. Om het voordeel te verkrijgen, is het voldoende dat de exporteur goederen uitvoert; hij hoeft niet aan te tonen dat inputs werden ingevoerd. Zo komen zelfs exporteurs die al hun inputs op de binnenlandse markt aankopen en geen goederen invoeren die als inputs kunnen worden gebruikt, toch voor de DDS-regeling in aanmerking.
(70)
Dit wordt bevestigd in circulaire nr. 24/2001 van de Indiase overheid, waarin duidelijk wordt gesteld dat "[terugbetalingspercentages] geen betrekking hebben op het werkelijke verbruikspatroon van input en het werkelijke toepasselijke recht op inputs van een bepaalde exporteur of van afzonderlijke zendingen […]" en regionale overheden wordt opgedragen "de eenheden in het veld naast de door de exporteur ingediende aanvraag van terugbetaling geen bewijs van werkelijk geheven rechten op inputs van ingevoerde of inheemse aard […] te doen verlangen".
(71)
Gelet op bovenstaande bevindingen luidt de conclusie dat de DDS aanleiding geeft tot compenserende maatregelen.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(72)
Overeenkomstig artikel 3, lid 2, en artikel 5 van de basisverordening werd het subsidiebedrag dat aanleiding geeft tot compenserende maatregelen, berekend aan de hand van het voordeel voor de verkrijger in het onderzoektijdvak. Er werd van uitgegaan dat de ontvanger het voordeel verkreeg op het ogenblik dat een uitvoertransactie in het kader van deze regeling plaatsvond. Op dat moment is de Indiase overheid verplicht het teruggavebedrag te betalen, wat een financiële bijdrage in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening is. Zodra de douaneautoriteiten een ladingsbrief voor de uitvoer afgeven, waarin onder meer het voor die uitvoertransactie toe te kennen bedrag aan terug te betalen rechten is vermeld, heeft de Indiase overheid geen zeggenschap meer over het al of niet toekennen van de subsidie. Gezien het bovenstaande lijkt het passend om voor de berekening van het door de DDS toegekende voordeel uit te gaan van alle bedragen aan terug te betalen rechten die in het TNO voor uitvoertransacties zijn verworven.
(73)
Wanneer een gerechtvaardigd verzoek daartoe was ingediend, werden de voor het verkrijgen van de subsidies gemaakte kosten overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening afgetrokken van het aldus berekende voordeel om de hoogte van de subsidie (de teller) te bepalen. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd het bedrag van deze subsidies omgeslagen over de totale waarde van de uitvoer in het TNO (de noemer), omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd verleend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(74)
Gezien het bovenstaande werden met betrekking tot deze regeling in het TNO voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen subsidiepercentages van respectievelijk 1,65 % en 1,32 % vastgesteld.
4. Focus Market Scheme ("FMS", regeling focusmarkten)
a) Rechtsgrondslag
(75)
De FMS is beschreven in hoofdstuk 3.14 van FTP 09-14 en hoofdstuk 3.8 van HOP I 09-14.
b) Subsidiabiliteit
(76)
Alle producenten-exporteurs of handelaren-exporteurs komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Toepassing in de praktijk
(77)
In het kader van deze regeling kunnen voor de uitvoer van alle producten naar landen die worden genoemd in de tabellen 1 en 2 in aanhangsel 37(C) van HOP I 09-14 kredietpunten worden verkregen ter waarde van 3 % van de fob-waarde. Vanaf 1 april 2011 kunnen voor de uitvoer van alle producten naar landen die worden genoemd in tabel 3 in aanhangsel 37(C) ("Special Focus Markets") kredietpunten worden verkregen ter waarde van 4 % van de fob-waarde. Bepaalde soorten uitvoeractiviteiten zijn van de regeling uitgesloten, zoals de uitvoer van ingevoerde of overgeladen goederen, met uitvoer gelijkgestelde verkoop, de uitvoer van diensten en uitvoeractiviteiten van eenheden die in speciale economische zones/uitvoerondernemingen actief zijn. Bepaalde soorten producten, zoals diamanten, edelmetalen, ertsen, granen, suiker en aardolieproducten, zijn eveneens van de regeling uitgesloten.
(78)
De kredietpunten die in het kader van de regeling focusmarkten kunnen worden verkregen, zijn vrij verhandelbaar en zijn geldig voor een periode van 24 maanden vanaf de datum van afgifte van het relevante kredietpuntencertificaat. Zij kunnen worden gebruikt om de douanerechten te betalen bij de latere invoer van inputs of goederen, met inbegrip van kapitaalgoederen.
(79)
Het kredietpuntencertificaat wordt afgegeven vanuit de haven vanwaar de uitvoer heeft plaatsgevonden en na de daadwerkelijke uitvoer of de verzending van de goederen. Zolang de aanvrager de autoriteiten kopieën verstrekt van alle relevante uitvoerdocumenten (zoals exportorder, facturen, ladingslijsten, bankcertificaten), kan de Indiase overheid niet meer besluiten om al dan niet kredietpunten toe te kennen.
(80)
De in de steekproef opgenomen ondernemingen bleken tijdens het TNO van deze regeling gebruik te hebben gemaakt.
d) Conclusie betreffende de FMS
(81)
In het kader van de FMS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening. Een FMS-kredietpunt is een financiële bijdrage van de Indiase overheid, aangezien het krediet uiteindelijk zal worden gebruikt voor de vereffening van invoerrechten, waardoor de Indiase overheid inkomsten derft die haar anders zouden toekomen. Verder verkrijgt de exporteur door de focusmarktpunten een voordeel, omdat zijn liquiditeit hierdoor verbetert.
(82)
Bovendien is de FMS rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties en wordt zij daarom geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(83)
Deze regeling kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de strikte voorschriften in bijlage I, onder i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) van de basisverordening. Een exporteur is niet verplicht de goederen die vrij van rechten werden ingevoerd ook echt bij het productieproces te verbruiken en het kredietbedrag wordt niet berekend op basis van de werkelijk gebruikte inputs. Er is geen systeem of procedure aan de hand waarvan kan worden vastgesteld welke inputs bij de vervaardiging van het uitgevoerde product werden gebruikt, dan wel of te veel invoerrechten werden betaald in de zin van bijlage I, onder i), en de bijlagen II en III van de basisverordening. Een exporteur komt ook als hij geen inputs invoert voor de FMS in aanmerking. Om het voordeel te verkrijgen, is het voldoende dat de exporteur goederen uitvoert; hij hoeft niet aan te tonen dat inputs werden ingevoerd. Zo komen zelfs exporteurs die al hun inputs op de binnenlandse markt betrekken en geen goederen invoeren die als inputs kunnen worden gebruikt, toch voor de FMS in aanmerking. Bovendien kan een exporteur FMS-kredietpunten gebruiken om kapitaalgoederen in te voeren, ook al vallen kapitaalgoederen niet onder de toelaatbare terugbetalingsregelingen voor inputs, zoals vastgesteld in bijlage I, punt i), van de basisverordening, omdat zij niet worden verbruikt bij de productie van de uitgevoerde producten.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(84)
Het subsidiebedrag dat aanleiding geeft tot compenserende maatregelen werd berekend op basis van het voordeel voor de verkrijger in het TNO, zoals dit door de medewerkende producent-exporteur werd geboekt in de vorm van inkomsten op het ogenblik dat de uitvoertransactie plaatsvond. Overeenkomstig artikel 7, leden 2 en 3, van de basisverordening werd het subsidiebedrag (de teller van de breuk) omgeslagen over de uitvoer in het TNO (de noemer van de breuk), aangezien de subsidie afhankelijk was van exportprestaties en niet van gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(85)
Het subsidiepercentage dat in het kader van deze regeling voor het TNO voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen is vastgesteld, bedraagt respectievelijk 0,19 % en 0,87 %.
5. Status Holder Incentive Scrip ("SHIS", stimuleringscertificaat voor statushouders)
a) Rechtsgrondslag
(86)
De SHIS-regeling is beschreven in hoofdstuk 3.16 van FTP 09-14 en hoofdstuk 3.10 van HOP I 09-14. De gedetailleerde beschrijving van de statuscategorieën is te vinden in de hoofdstukken 3.10.1 tot en met 3.10.4 van FTP 09-14 en in de hoofdstukken 3.1 tot en met 3.5 van HOP I 09-14.
b) Subsidiabiliteit
(87)
Voor deze regeling komen producenten-exporteurs en handelaren-exporteurs in aanmerking die zijn erkend als zogenoemde statushouders.
c) Toepassing in de praktijk
(88)
Zowel producenten-exporteurs als handelaren-exporteurs komen voor een status in aanmerking. Afhankelijk van hun uitvoerprestaties in het huidige jaar en een aantal voorgaande jaren wordt aan aanvragers de volgende status toegekend: "Export House" (exportonderneming), "Star Export House" (onderscheiden exportonderneming), "Trading House" (handelsonderneming), "Star Trading House" (startende handelsonderneming) of "Premier Trading House" (vooraanstaande handelsonderneming).
(89)
In het kader van de SHIS-regeling komen statushouders in aanmerking voor kredietpunten ter waarde van 1 % van de fob-waarde van uitgevoerde producten in bedrijfstakken die worden genoemd in hoofdstuk 3.16.4 van FTP 09-14, te weten lederwaren (uitgezonderd afgewerkt leder), textiel en jute, ambachten, techniek (uitgezonderd enkele subsectoren), kunststoffen en basischemicaliën (uitgezonderd farmaceutische producten). Het betrokken product valt als kunststofsoort onder de regeling.
(90)
De SHIS-kredietpunten zijn niet overdraagbaar en moeten worden gebruikt om rechten te betalen op de invoer van kapitaalgoederen die worden gebruikt voor de vervaardiging van producten in een van de genoemde bedrijfstakken.
(91)
Een aanvrager die in een jaar het nulrecht in het kader van de EPCG-regeling geniet, komt niet in aanmerking voor de SHIS-regeling voor uitvoer die in dat jaar plaatsvindt.
(92)
De regeling is in 2009 ingevoerd voor uitvoer in de perioden 2009-2010 en 2010-2011 en is sindsdien jaarlijks verlengd. Bij de laatste verlenging (volgens mededeling nr. 07/2012 - Customs van 9 maart 2012) is de werkingsduur van de regeling verlengd tot 31 maart 2013.
(93)
In overeenstemming met de Indiase standaarden voor jaarrekeningen kan het SHIS-krediet op transactiebasis worden geboekt zodra aan de uitvoerverplichting is voldaan.
(94)
Bij het onderzoek bleek duidelijk dat een van de twee in de steekproef opgenomen ondernemingen in het TNO van deze regeling gebruik heeft gemaakt en dat de andere niet in aanmerking kwam als gevolg van de in overweging 90 beschreven voorwaarde.
d) Conclusie betreffende de SHIS
(95)
In het kader van de SHIS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening. Een SHIS-kredietpunt is een financiële bijdrage van de Indiase overheid, aangezien het krediet uiteindelijk zal worden gebruikt voor de vereffening van invoerrechten, waardoor de Indiase overheid inkomsten derft die haar anders zouden toekomen. Bovendien verlenen de SHIS-kredietpunten een voordeel aan de exporteur, omdat zijn liquiditeit daardoor verbetert.
(96)
Voorts is de SHIS rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties en wordt zij daarom geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(97)
Deze regeling kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de strikte voorschriften in bijlage I, onder i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) van de basisverordening. Bovendien wordt het krediet uiteindelijk gebruikt om rechten te betalen op de invoer van kapitaalgoederen die niet binnen het toepassingsgebied van de toelaatbare terugbetalingsregelingen in de zin van bijlage I, punt i), van de basisverordening vallen, omdat zij niet worden verbruikt bij de vervaardiging van de exportproducten.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(98)
Het subsidiebedrag dat aanleiding geeft tot compenserende maatregelen werd berekend op basis van het voordeel voor de verkrijger in het TNO, zoals dit door de medewerkende producent-exporteur werd geboekt in de vorm van inkomsten op het ogenblik dat de uitvoertransactie plaatsvond. Overeenkomstig artikel 7, leden 2 en 3, van de basisverordening werd het subsidiebedrag (de teller van de breuk) omgeslagen over de uitvoer in het TNO (de noemer van de breuk), aangezien de subsidie afhankelijk was van exportprestaties en niet van gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(99)
Het subsidiepercentage in het kader van deze regeling voor het TNO voor de enige in de steekproef opgenomen onderneming die van de regeling gebruikt heeft gemaakt, bedraagt 1 %.
6. Export Promotion Capital Goods Scheme ("EPCGS", regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering)
a) Rechtsgrondslag
(100)
De regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering (EPCGS) is uitvoerig beschreven in hoofdstuk 5 van FTP 09-14 en in hoofdstuk 5 van HOP I 09-14.
b) Subsidiabiliteit
(101)
Producenten-exporteurs, handelaren-exporteurs die banden hebben met ondersteunende producenten, en dienstverleners komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Toepassing in de praktijk
(102)
Indien een onderneming zich tot uitvoer verplicht, mag zij kapitaalgoederen (nieuwe en tweedehands kapitaalgoederen die niet ouder zijn dan tien jaar) tegen een verlaagd recht invoeren. Hiertoe geeft de Indiase overheid op verzoek en na betaling van een vergoeding een vergunning in het kader van de EPCGS-regeling af. De regeling voorziet in een verlaagd invoerrecht van 3 % voor alle kapitaalgoederen die in het kader van de regeling worden ingevoerd. Om aan de uitvoerverplichting te voldoen, moeten de ingevoerde kapitaalgoederen worden gebruikt om in een bepaalde periode een bepaalde hoeveelheid goederen voor uitvoer te vervaardigen. Op grond van FTP 09-14 kunnen kapitaalgoederen in het kader van de EPCGS rechtenvrij worden ingevoerd, maar in dat geval geldt wel een kortere termijn voor het nakomen van de uitvoerverplichting.
(103)
De houder van een EPCGS-vergunning mag de kapitaalgoederen ook op de binnenlandse markt kopen. In dat geval kan de binnenlandse fabrikant van de kapitaalgoederen zelf de onderdelen die nodig zijn om deze kapitaalgoederen te vervaardigen, rechtenvrij invoeren. Een andere mogelijkheid is dat de binnenlandse fabrikant voor de levering van kapitaalgoederen aan de houder van een EPCGS-vergunning gebruik maakt van de regeling voor met uitvoer gelijkgestelde verkoop.
d) Conclusie betreffende de EPCGS
(104)
In het kader van de EPCGS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening. De verlaagde rechten zijn een financiële bijdrage van de Indiase overheid, aangezien zij hierdoor inkomsten derft. Bovendien verkrijgt de exporteur door deze rechtenverlaging een voordeel omdat de liquiditeit van de onderneming hierdoor verbetert.
(105)
Voorts is de EPCGS rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties, aangezien vergunningen in het kader van deze regeling niet kunnen worden verkregen zonder zich tot uitvoer te verplichten. Daarom wordt deze regeling op grond van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen.
(106)
De EPCGS kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), van de basisverordening. Kapitaalgoederen vallen niet onder deze toelaatbare regelingen, zoals bepaald in bijlage I, punt i), van de basisverordening, omdat zij niet worden verbruikt bij de vervaardiging van het exportproduct.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(107)
Het subsidiebedrag werd overeenkomstig artikel 7, lid 3, van de basisverordening berekend door de niet-betaalde douanerechten op ingevoerde kapitaalgoederen te spreiden over een tijdvak dat overeenstemt met de normale afschrijvingstermijn voor die kapitaalgoederen in de betrokken bedrijfstak. Het aldus berekende bedrag dat aan het TNO is toe te rekenen, werd gecorrigeerd door de toevoeging van de rente over dit tijdvak om het volledige voordeel in die periode vast te stellen. Het commerciële rentetarief dat in India tijdens het TNO gold, werd daarvoor geschikt geacht. Indien verzoeken daartoe gerechtvaardigd waren, werden de kosten die moesten worden gemaakt om de subsidie te verkrijgen, overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening van de totale subsidie afgetrokken.
(108)
Overeenkomstig artikel 7, leden 2 en 3, van de basisverordening werd dit subsidiebedrag omgeslagen over de waarde van de uitvoer in het TNO als geschikte noemer, omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd toegekend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(109)
Het subsidiepercentage dat in het kader van deze regeling voor het TNO voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen is vastgesteld, bedraagt respectievelijk 0,55 % en 0,56 %.
7. Advance Authorisation Scheme ("AAS", regeling voorafgaande vergunningen)
(110)
Slechts een van de in de steekproef opgenomen ondernemingen bleek in het TNO van deze regeling gebruik te hebben gemaakt. Aangezien uit het onderzoek gebleken is dat het door de onderneming verkregen voordeel onbeduidend is, wordt de AAS-regeling niet verder onderzocht.
8. West Bengal Incentive Scheme 1999 ("WBIS 1999", West-Bengaalse stimuleringsregeling)
a) Rechtsgrondslag
(111)
De uitvoering van deze regeling door de West-Bengaalse overheid ("GOWB") wordt uitvoerig beschreven in Notification No 580-CI/H van 22 juni 1999 van de GOWB Commerce & Industries Department.
b) Subsidiabiliteit
(112)
Ondernemingen die in achtergebleven gebieden een nieuw industriebedrijf openen of een bestaand industriebedrijf sterk uitbreiden, komen in aanmerking voor voordelen uit hoofde van deze regeling. Er is evenwel een uitputtende lijst van niet in aanmerking komende industrieën (negatieve lijst) waardoor ondernemingen op bepaalde werkterreinen niet voor de stimuleringsmaatregelen in aanmerking komen.
c) Toepassing in de praktijk
(113)
West-Bengalen stimuleert subsidiabele industriebedrijven met een aantal voordelen, zoals vrijstelling van nationale omzetbelasting ("CST") en kwijtschelding van nationale belasting op toegevoegde waarde ("CENVAT") op de verkoop van eindproducten, teneinde de industriële ontwikkeling van economisch achtergebleven gebieden in die staat te stimuleren.
(114)
Om voor deze regeling in aanmerking te komen, moeten de ondernemingen in achtergebleven gebieden investeren. Deze gebieden, die overeenkomen met bepaalde territoriale eenheden in West-Bengalen, zijn naargelang van hun economische ontwikkeling in verschillende categorieën ingedeeld, terwijl er daarnaast ontwikkelde gebieden zijn die van de toepassing van de stimuleringsregelingen zijn uitgesloten. De voornaamste criteria voor het vaststellen van het bedrag van de stimuleringsmaatregelen zijn de omvang van de investering en het gebied waar de onderneming is of zal worden gevestigd.
(115)
Een van de in de steekproef opgenomen ondernemingen bleek in het TNO van deze regeling gebruik te hebben gemaakt.
d) Conclusie
(116)
In het kader van deze regeling worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), en lid 2, van de basisverordening. Het gaat om een financiële bijdrage van de West-Bengaalse overheid, aangezien deze door de verleende stimuleringsmaatregelen, in dit geval vrijstelling van CST en kwijtschelding van CENVAT op de verkoop van eindproducten, belastinginkomsten derft. Bovendien verkrijgt een onderneming door deze stimuleringsmaatregelen een voordeel; zij verbetert immers haar financiële situatie omdat anders verschuldigde belastingen niet worden betaald.
(117)
Verder is deze regeling specifiek in de zin van artikel 4, lid 2, onder a), en lid 3, van de basisverordening omdat zij alleen beschikbaar is voor bepaalde ondernemingen die in een bepaald geografisch gebied binnen het rechtsgebied van de betrokken staat hebben geïnvesteerd. De regeling is niet beschikbaar voor ondernemingen buiten deze gebieden, terwijl bovendien de hoogte van het voordeel gedifferentieerd is naargelang van het betrokken gebied.
(118)
De WBIS 1999 geeft daarom aanleiding tot compenserende maatregelen.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(119)
Het subsidiebedrag werd berekend aan de hand van het bedrag van de omzetbelasting en de CENVAT op de verkoop van eindproducten dat normaal gesproken gedurende het TNO verschuldigd is, maar als gevolg van deze regeling niet werd betaald. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd het subsidiebedrag (noemer) toen omgeslagen over de totale verkoop in het TNO (teller), omdat de subsidie niet afhankelijk is van de uitvoer en niet van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden. De verkregen subsidie bedroeg 1,36 %.
9. Bedrag van de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies
(120)
Overeenkomstig de bepalingen van de basisverordening bedroeg de ad valorem uitgedrukte subsidiemarge voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs respectievelijk 7,53 % en 8,17 %.
REGELING
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
Totaal
ONDERNEMING
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nihil
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
nihil
8,17
10. Conclusies betreffende de waarschijnlijkheid van voortzetting of herhaling van subsidiëring
(121)
Overeenkomstig artikel 18, lid 2, van de basisverordening werd onderzocht of het waarschijnlijk is dat de subsidiëring zou worden voortgezet dan wel herhaald indien de compenserende maatregelen zouden vervallen.
(122)
In de overwegingen 26 tot en met 118 werd uiteengezet dat de Indiase exporteurs van het betrokken product in het TNO nog steeds voordelen hebben verkregen door subsidies van de Indiase overheid die aanleiding geven tot compenserende maatregelen.
(123)
In het kader van de subsidieregelingen worden nog steeds voordelen toegekend en niets wijst erop dat deze voordelen in de nabije toekomst zullen worden afgeschaft. Bovendien komt iedere exporteur voor diverse subsidieregelingen in aanmerking.
(124)
Voorts werd onderzocht of er aanmerkelijke hoeveelheden uitvoer naar de Unie zouden plaatsvinden als de maatregelen zouden worden ingetrokken.
(125)
India is een grote producent van het betrokken product. Op grond van de tijdens het onderzoek verzamelde gegevens had India in het TNO een productiecapaciteit van circa 700 000 - 900 000 ton en zal de totale productiecapaciteit in het land door uitbreidingsplannen zijn gestegen tot 1 600 000 - 1 800 000 ton in 2014. Als gevolg van deze stijging wordt de overcapaciteit ten opzichte van de binnenlandse vraag geraamd op circa 600 000 - 700 000 ton in 2014, dat wil zeggen 21-25 % van het totale verbruik in de Unie tijdens het TNO.
(126)
Derhalve zijn Indiase producenten van het betrokken product in hoge mate afhankelijk van de uitvoer en is het waarschijnlijk dat de naar de Unie uitgevoerde hoeveelheden, die al aanzienlijk waren in het TNO, zouden toenemen als de maatregelen zouden worden ingetrokken.
(127)
Een van de uitvoerende producten merkte op dat de overcapaciteit na 2014 zou afnemen en dat de overcapaciteit dus alleen tijdelijk zou zijn. Opgemerkt dient te worden dat de als argument aangevoerde afname van overcapaciteit na 2014 strookt met de projecties van de marktonderzoeksrapport. Daarom is besloten dat deze bewering geen aanleiding geeft tot het wijzigen van de analyse van de ontwikkeling van overcapaciteit.
(128)
Na de mededeling beweerde een uitvoerende producent dat belangrijke tijdelijke gevallen van overcapaciteit onvermijdelijk waren omdat een vergroting van de productiecapaciteit altijd met grote stappen tegelijk geschiedt, vanwege de minimumgrootte van moderne PET-fabrieken. In antwoord hierop wordt opgemerkt dat tijdens het TNO en het daaropvolgend jaar, de verhogingen van de productiecapaciteit in de orde van grote waren van ten minste 150 000 tot 200 000 ton per jaar. Daarom kan het aangevoerde argument alleen niet de overcapaciteit verklaren die beschikbaar was voor de in overweging 125 genoemde uitvoer. In elk geval is de oorzaak van de voor uitvoer beschikbare overcapaciteit in deze context niet relevant. Het verzoek werd daarom afgewezen.
(129)
Een aantal partijen beweerde dat de voor uitvoer beschikbare overcapaciteit die zich in India ontwikkeld ook geabsorbeerd zou kunnen worden door andere derde landen en dat de voor uitvoer beschikbare overcapaciteit dus niet correct door de Commissie was ingeschat. Er werd op generlei wijze aangenomen dat de gehele voor uitvoer beschikbare overcapaciteit naar de Unie zou stromen. Het verzoek werd daarom afgewezen.
(130)
Gelet op bovenstaande bevindingen kan worden geconcludeerd dat het waarschijnlijk is dat de subsidiëring zal worden gehandhaafd.
D. DEFINITIE VAN DE BEDRIJFSTAK VAN DE UNIE
(131)
Het soortgelijke product wordt vervaardigd door 13 bekende producenten in de Unie. Zij vormen de bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 9, lid 1, van de basisverordening en worden hierna "de bedrijfstak van de Unie" genoemd.
(132)
Twaalf bekende producenten in de Unie, in onderhavig geval vertegenwoordigd door de klager, verleenden medewerking en steun aan het onderzoek. Eén andere bekende producent in de Unie werkte niet mee aan het huidige onderzoek.
(133)
Om de totale productie in de Unie in het TNO vast te stellen, werd gebruik gemaakt van alle beschikbare informatie over de bedrijfstak van de Unie, waaronder antwoorden op vragenlijsten, Eurostat en het verzoek om een nieuw onderzoek.
(134)
De markt van de Unie voor PET wordt gekenmerkt door een relatief groot aantal producenten, die in de regel deel uitmaken van grotere groepen van ondernemingen met hoofdvestigingen buiten de Unie. Tussen 2000 en 2012 heeft de PET-industrie in de Unie verschillende overgangsfasen beleefd. De markt bevindt zich door een aantal recente overnames en bedrijfsbeëindigingen in een consolideringfase. Nieuwe producten zoals hergebruikt PET en bio-PET, worden nog steeds ontwikkeld, samen met een betrekkelijk recent afgeleid product uit een recyclingindustrie.
(135)
Na de mededeling voerde een aantal partijen aan dat de beschrijving van de bedrijfstak in de Unie onjuist was aangezien vijf producenten in werkelijkheid behoorden tot een grote transnationale groep, en drie producenten banden hadden met PET-verpakkingsbedrijven. Geen van deze feiten weerleggen de in overweging 134 geleverde beschrijving, waarin expliciet staat dat de producenten van de Unie vaak behoren tot grotere groepen, zoals meegedeeld. Het effect van deze concentratie wordt in overweging 207 toegelicht. De effectbeoordeling van een markt voor intern gebruik wordt in overwegingen 202 tot en met 204 geanalyseerd.
(136)
Zoals in het voorgaande is aangegeven, is gezien het relatief grote aantal medewerkende producenten in de Unie een steekproef van vier van deze producenten samengesteld, die in het TNO goed zijn voor meer dan 50 % van de vervaardiging en verkoop van de totale productie van het soortgelijke product in de Unie.
E. SITUATIE OP DE MARKT VAN DE UNIE
1. Verbruik in de Unie
(137)
Het verbruik in de Unie werd vastgesteld aan de hand van de omvang van de verkopen van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie, de Eurostat-gegevens over de omvang van de invoer en, wat de niet medewerkende producenten in de Unie betreft, aan de hand van op het verzoek om een nieuw onderzoek gebaseerde schattingen.
(138)
Na een aanvankelijke stijging in 2009 en 2010 vertoonde het verbruik in het TNO een geringe daling van 2 % ten opzichte van 2008, met een totaal van 2 802 miljoen ton in het TNO.
Tabel 1
Verbruik
2008
2009
2010
TNO
Omvang (t)
Verbruik
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Index (2008 = 100)
100
102
102
98
Bron:
antwoorden op de vragenlijst, Eurostat en gegevens in het verzoek om een nieuw onderzoek
2. Omvang, marktaandeel en prijzen van de invoer uit India
(139)
Ondanks de geldende maatregelen is de invoer uit India in de beoordelingsperiode meer dan verdubbeld, van 46 313 ton in 2008 tot 96 678 ton in het TNO.
(140)
Het marktaandeel van India nam dienovereenkomstig toe van 1,6 % in 2008 tot 3,5 % in het TNO, waarmee het een niveau bereikte dat aanmerkelijk hoger was dan dat wat in het laatste onderzoek bij het vervallen van de maatregel werd vastgesteld (0,3 %).
(141)
De gemiddelde prijs bedroeg in het TNO 1 285 EUR per ton. Deze gemiddelde prijs is het gevolg van een prijsstijging van 22 % in de beoordelingsperiode, die werd verwezenlijkt in het TNO na een aanvankelijke prijsdaling van 21 % in 2009.
Tabel 2
Invoer uit India
2008
2009
2010
TNO
Omvang van de invoer (ton)
46 313
44 482
83 691
96 678
Index (2008 = 100)
100
96
181
209
Gemiddelde prijs
1 054
834
1 031
1 285
Index (2008 = 100)
100
79
98
122
Marktaandeel van de invoer (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Bron:
Eurostat
3. Invoer uit derde landen
a) Invoer uit Thailand, Taiwan, Maleisië en Indonesië
(142)
Zoals hierboven vermeld, werd naast het huidige onderzoek een nieuw onderzoek bij het vervallen van de antidumpingmaatregelen betreffende invoer uit India, Indonesië, Maleisië, Taiwan en Thailand uitgevoerd.
(143)
De invoer uit Indonesië, Maleisië, Taiwan en Thailand steeg in de beoordelingsperiode met 56 % ondanks een daling van 59 % tot 2010. Desalniettemin bleven de totale ingevoerde hoeveelheden onder het als verwaarloosbaar beschouwde niveau.
(144)
Het desbetreffende marktaandeel steeg van 0,7 % in 2008 tot 1,1 % in het TNO.
(145)
De gemiddelde prijs bedroeg in het TNO 1 310 EUR per ton, 1,5 % onder de gemiddelde eenheidsprijs van de bedrijfstak van de Unie. Deze gemiddelde prijs is het gevolg van een prijsstijging van 27 % in de beoordelingsperiode, die werd verwezenlijkt in het TNO na een aanvankelijke prijsdaling van 18 % in 2009.
Tabel 3
Invoer uit Indonesië, Maleisië, Taiwan en Thailand
2008
2009
2010
TNO
Omvang van de invoer uit Indonesië, Maleisië, Taiwan en Thailand (ton)
19 078
12 127
7 762
29 836
Index (2008 = 100)
100
64
41
156
Marktaandeel van de invoer uit Indonesië, Maleisië, Taiwan en Thailand (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Index (2008 = 100)
100
62
40
160
Prijs van de invoer (euro/ton)
1 030
843
1 055
1 310
Index (2008 = 100)
100
82
102
127
Bron:
Eurostat
b) Invoer uit China, Verenigde Arabische Emiraten (VAE), Iran en Pakistan
(146)
De invoer uit andere derde landen waarvoor antidumpingmaatregelen golden, daalde in de beoordelingsperiode met 69 % na een stijging van 49 % in 2009. Alleen de invoer uit China bleef stabiel.
(147)
Het marktaandeel van de betrokken landen daalde van 8,2 % in 2008 tot 2,6 % in het TNO, waaraan voornamelijk de VAE (1,7 % in TNO) en China (0,6 % in TNO) bijdroegen.
(148)
De gemiddelde prijs bedroeg in het TNO 1 258 EUR per ton, 5,5 % onder de gemiddelde eenheidsprijs van de bedrijfstak van de Unie. Deze gemiddelde prijs is het gevolg van een prijsstijging van 24 % in de beoordelingsperiode, die werd verwezenlijkt in het TNO na een aanvankelijke prijsdaling van 22 % in 2009.
Tabel 4
Invoer uit China, VAE, Iran en Pakistan
2008
2009
2010
TNO
Omvang van de invoer uit China, VAE, Iran en Pakistan (ton)
235 913
351 798
188 776
72 054
Index (2008 = 100)
100
149
80
31
Marktaandeel van de invoer uit China, VAE, Iran en Pakistan (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Index (2008 = 100)
100
146
79
31
Prijs van de invoer (euro/ton)
1 016
789
949
1 258
Index (2008 = 100)
100
78
93
124
Bron:
Eurostat
c) Invoer uit andere derde landen waartegen geen maatregelen zijn ingesteld
(149)
De ingevoerde hoeveelheid uit derde landen waartegen geen maatregelen zijn ingesteld, waaronder Oman, Zuid-Korea, Rusland, Mexico en Saudi-Arabië, steeg met 59 % in de beoordelingsperiode na een groei van 71 % in 2009. Tussen 2009 en het TNO werd Oman de grootste exporteur naar de Unie.
(150)
Het marktaandeel van de betrokken landen steeg van 9,7 % in 2008 tot 15,8 % in het TNO, voornamelijk dankzij de stijging van de invoer uit Oman met 4,3 %. Het marktaandeel van Zuid-Korea bedroeg in het TNO 4 %, d.w.z. 5 % onder het hoogste niveau dat dit land in 2009 bereikte.
(151)
De gemiddelde prijs bedroeg 1 273 EUR per ton, 4,3 % onder de gemiddelde eenheidsprijs van de bedrijfstak van de Unie. Deze gemiddelde prijs is het gevolg van een prijsstijging van 10 % in de beoordelingsperiode, die werd verwezenlijkt in 2010 en in het TNO na een aanvankelijke prijsdaling van 24 % in 2009. De gemiddelde prijs van de invoer uit Oman bedroeg in het TNO 1 310 EUR per ton, 1,5 % onder de gemiddelde eenheidsprijs van de bedrijfstak van de Unie. De gemiddelde prijs van de invoer uit Zuid-Korea bedroeg in het TNO 1 294 EUR per ton, 2,7 % onder de gemiddelde eenheidsprijs van de bedrijfstak van de Unie.
Tabel 5
Invoer uit andere derde landen
2008
2009
2010
TNO
Omvang van de invoer uit andere derde landen (ton)
279 188
478 570
469 753
442 692
Index (2008 = 100)
100
171
168
159
Marktaandeel van de invoer uit andere derde landen (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Index (2008 = 100)
100
168
165
162
Prijs van de invoer (euro/ton)
1 156
879
997
1 273
Index (2008 = 100)
100
76
86
110
Voornaamste exporteurs (ton)
Oman
0
52 632
95 646
120 286
Zuid-Korea
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusland
546
546
3
50 427
Mexico
2 650
1 879
29 039
29 409
Saudi-Arabië
230
20 454
50 108
24 756
Andere
98 422
148 609
111 156
103 468
Bron:
Eurostat
4. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
(152)
Overeenkomstig artikel 8, lid 4, van de basisverordening zijn alle economische factoren en indicatoren onderzocht die tijdens de beoordelingsperiode op de situatie van de bedrijfstak van de Unie van invloed waren.
(153)
De indicatoren voor de schadeanalyse zijn op de volgende twee niveaus vastgesteld:
-
de macro-economische indicatoren (productie, productiecapaciteit, bezettingsgraad, omvang van de verkoop, marktaandeel, groei, werkgelegenheid, productiviteit, hoogte van de subsidiemarges en herstel van de gevolgen van subsidiëring in het verleden) voor de totale productie in de Unie van alle producenten in de Unie werden vastgesteld aan de hand van gegevens uit de bedrijfstak van de Unie, uit het verzoek tot een nieuw onderzoek en uit openbare statistieken;
-
de micro-economische indicatoren (voorraden, gemiddelde prijzen per eenheid, lonen, winstgevendheid, rendement van investeringen, kasstroom, vermogen om kapitaal of investeringen aan te trekken) werden geanalyseerd voor de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie op basis van de door hen verstrekte gegevens.
(154)
Eén in de steekproef opgenomen producent in de Unie heeft in juni 2010 een van zijn productiefaciliteiten afgestoten. Deze is overgenomen door een andere producent in de Unie. Aangezien de analyse van de macro-economische indicatoren is gebaseerd op gegevens van alle producenten in de Unie, had de overname geen invloed op de uitwerking of de afzonderlijke indicatoren van de schadeanalyse.
(155)
Voorafgaand aan de analyse moet worden toegelicht dat bepaalde mondiale economische gebeurtenissen aan het eind van 2010 en het begin van 2011 een uitwerking hadden op de marktsituatie in de Unie, in het bijzonder op de prijzen en verkochte hoeveelheden van het soortgelijke product. In deze periode daalde het katoenaanbod met als gevolg een toegenomen vraag naar polyestervezel op de Aziatische markt. PET en polyestervezel zijn in de toelevering grotendeels afhankelijk van dezelfde grondstof, te weten gezuiverd tereftalaatzuur (PTA). De toegenomen vraag naar polyestervezel leidde tot een tekort aan PTA, waardoor de prijs van PET werd opgestuwd. Omdat de producenten van PET in het Midden-Oosten ook afhankelijk zijn van PTA uit Azië, veroorzaakte dit een plotselinge daling van de invoer van PET in de Unie. Tegelijkertijd verklaarden de voornaamste aanbieders van PTA in de Unie dat er sprake was van overmacht die leidde tot aanvullende beperkingen van de binnenlandse PET-productie.
4.1. Opmerkingen van de partijen
(156)
Sommige partijen betwistten de geldigheid van de schadeanalyse omdat deze zou zijn gebaseerd op onvolledige informatie, die bovendien de rechten van de verdediging van belanghebbenden zou beïnvloeden. Met name de volgende argumenten werden aangevoerd.
(157)
Sommige partijen stelden dat de van producenten in de Unie verzamelde informatie niet voldeed aan de aanwijzingen voor het invullen van de vragenlijst, waarin werd verzocht gegevens van verschillende ondernemingen niet bij elkaar op te tellen. Aangevoerd werd dat de verzamelde informatie onjuist en onvolledig was, aangezien de gemelde gegevens bij elkaar waren opgeteld per entiteit in de steekproef. Daarbij zij opgemerkt dat de informatie op de juiste wijze werd verzameld en ter plaatse werd gecontroleerd. De verzamelde informatie bleek een voldoende nauwkeurig beeld te verschaffen van de bedrijfstak van de Unie en daarom moest voornoemd argument worden afgewezen. Na de mededeling hebben de partijen hun argumenten herhaald. Er werden geen nieuwe argumenten of bewijzen aangevoerd. Dezelfde partijen herhaalden hun argument dat de gegevens die waren verstrekt door een van de bedrijven uit de steekproef onvolledig waren, aangezien zij niet betrekking hadden op de gehele groep maar op een bepaalde entiteit binnen de groep. Deze opmerking is tijdens de bemonsteringsfase beantwoord, zoals uiteengezet in overweging 18.
(158)
Dezelfde partijen stelden dat de Commissie trachtte de vermeende onvolkomenheden van de verzamelde informatie te herstellen door aanvullende vragenlijsten toe te zenden. In dit verband moet worden verklaard dat de Commissie inderdaad aanvullende vragenlijsten heeft verzonden, maar dat zij deze alleen heeft gericht aan de niet in de steekproef opgenomen producenten in de Unie om informatie te verzamelen over macro-economische indicatoren die relevant waren voor de schadeanalyse, m.a.w. om de door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie verstrekte informatie aan te vullen. Na de mededeling hebben sommige partijen de bewering herhaald zonder nieuwe argumenten of nieuw bewijs aan te dragen. Derhalve moest het argument van de partijen worden afgewezen.
(159)
Daarnaast betoogden dezelfde partijen dat de door de in de steekproef opgenomen producenten verstrekte informatie in strijd was met de verplichtingen uit hoofde van artikel 29 van de basisverordening omdat informatie van niet-vertrouwelijke aard was verstrekt als vertrouwelijke informatie en derhalve uitgesloten van het openbare dossier. In dit verband moet worden opgemerkt dat de informatie overeenkomstig de wens van de indienende partij was geclassificeerd als beperkt toegankelijk. Op verzoek van de partijen is de vertrouwelijkheidsstatus van de ingediende informatie heroverwogen; indien van toepassing werd de informatie geherclassificeerd als toegankelijk voor inspectie door belanghebbenden na goedkeuring door de betrokken ondernemingen. Daarom moest ook dit argument worden afgewezen.
4.2. Macro-economische indicatoren
a) Productie
(160)
Overeenkomstig het verlies aan marktaandeel dat door de bedrijfstak van de Unie werd geleden (zoals hierna beschreven in overweging 164) daalde de productie in de Unie tussen 2008 en het TNO met 11 %. De productiedaling in de Unie werd slechts onderbroken in 2010, toen de productie ten opzichte van 2009 toenam maar desalniettemin 4 % onder het niveau van 2008 bleef. Zij daalde verder in het TNO.
Tabel 6
Totale productie in de Unie
2008
2009
2010
TNO
Productie (in ton)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Index (2008 = 100)
100
91
96
89
Bron:
antwoorden op de vragenlijst, verzoek om nieuw onderzoek
b) Productiecapaciteit en bezettingsgraad
(161)
De productiecapaciteit in de bedrijfstak van de Unie is tussen 2008 en het eind van het TNO met 23 % afgenomen. Deze trend houdt verband met de sluiting van verschillende productiefaciliteiten, die gedeeltelijk werd gecompenseerd door de opening van nieuwe fabrieken.
(162)
De bezettingsgraad steeg van 75 % in 2008 tot 86 % in het TNO. De toegenomen bezettingsgraad moet worden beschouwd in het kader van de herstructurering van de bedrijfstak van de Unie die hiervoor is beschreven in overweging 134.
Tabel 7
Productiecapaciteit en bezettingsgraad
2008
2009
2010
TNO
Productiecapaciteit (ton)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Index
100
87
84
77
Bezettingsgraad (%)
75
77
85
86
Index (2008 = 100)
100
104
114
116
Bron:
antwoorden op de vragenlijst, verzoek om nieuw onderzoek
c) Verkoopvolume
(163)
De hoeveelheden die de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie heeft verkocht, maakten dezelfde ontwikkeling door als de productie, met een daling van 6 % in de beoordelingsperiode.
Tabel 8
Verkopen van de bedrijfstak van de Unie in de Unie
2008
2009
2010
TNO
Afzet (in ton)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Index (2008 = 100)
100
89
95
94
Bron:
antwoorden op de vragenlijst, verzoek om nieuw onderzoek
d) Marktaandeel
(164)
Na een aanvankelijke daling van 13 % in 2009 heroverde de bedrijfstak van de Unie een deel van het marktaandeel dat de VAE, Zuid-Korea, Iran en Pakistan verloren, ondanks toenemende hoeveelheden invoer uit India, Oman en andere derde landen (Rusland, Mexico en Saudi-Arabië) in dezelfde periode. Al met al daalde het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode met 3 %.
Tabel 9
Marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie
2008
2009
2010
TNO
Marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie (%)
80
70
74
77
Index (2008 = 100)
100
87
93
97
Bron:
antwoorden op de vragenlijst, verzoek om nieuw onderzoek en Eurostat
e) Groei
(165)
De markt stagneerde in de beoordelingsperiode. Er was geen groei waarvan de bedrijfstak van de Unie kon profiteren. In tegendeel, ondanks de herstructurering verloor de bedrijfstak van de Unie nog meer marktaandeel aan de stijgende invoer, in het bijzonder uit de landen waartegen geen maatregelen waren ingesteld. De geringe daling van het verbruik in het TNO moet worden beschouwd tegen de achtergrond van een tijdelijk tekort aan grondstof (PTA) in de Unie en op de wereldmarkt.
f) Werkgelegenheid en productiviteit
(166)
De werkgelegenheid in de bedrijfstak van de Unie is tussen 2008 en het eind van het TNO met 41 % afgenomen. De afname was in de loop van de beoordelingsperiode constant, ook in 2010 toen de productie steeg (zie overweging 160). Gezien de stijgende productiviteit is deze daling een afspiegeling van de herstructurering door een aantal producenten in de Unie.
(167)
De productiviteit van de bedrijfstak van de Unie in productie (ton) per werknemer per jaar is in de beoordelingsperiode met 50 % gestegen. Dit betekent dat de productie langzamer dan de werkgelegenheid is gedaald en vormt een aanwijzing dat de bedrijfstak van de Unie efficiënter is geworden. Dit is met name duidelijk voor 2010, toen de productie steeg terwijl de werkgelegenheid daalde en de productiviteit 37 % hoger lag dan in 2008.
Tabel 10
Werkgelegenheid en productiviteit
2008
2009
2010
TNO
Aantal werknemers
2 060
1 629
1 449
1 218
Index
100
79
70
59
Productiviteit (ton/werknemer)
1 130
1 294
1 545
1 698
Index (2008 = 100)
100
115
137
150
Bron:
antwoorden op de vragenlijst, verzoek om nieuw onderzoek
g) Omvang van de werkelijke subsidiemarge
(168)
Aangezien de PET-markt zeer prijsgevoelig is, kunnen de gevolgen van de omvang van de werkelijke subsidiemarge bij invoer uit India voor de bedrijfstak van de Unie niet als verwaarloosbaar worden beschouwd. Deze indicator is relevanter om de waarschijnlijkheid van voortzetting van de schade te beoordelen. Indien de maatregelen vervielen, zouden het volume en de prijzen van de gesubsidieerde invoer waarschijnlijk opnieuw een niveau bereiken dat een belangrijk effect op de omvang van de subsidiemarge heeft.
h) Herstel van de gevolgen van eerdere subsidiëring
(169)
Bovengenoemde indicatoren wijzen weliswaar op verbetering van de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie dankzij de instelling van definitieve compenserende maatregelen in 2001, maar laten ook zien dat de bedrijfstak van de Unie nog steeds kwetsbaar is.
4.3. Micro-economische indicatoren
a) Voorraden
(170)
Het voorraadniveau was 24 % hoger in het TNO dan dat van 2008. De voorraden zijn echter ten opzichte van de productie op eerder vastgestelde niveaus gebleven, te weten tussen 5 % en 6 %.
Tabel 11
Voorraden
2008
2009
2010
TNO
Eindvoorraden
51 495
54 808
54 314
64 069
Index (2008 = 100)
100
106
105
124
Bron:
Antwoorden op de vragenlijst
b) Prijsverloop
(171)
De prijzen bereikten na een aanvankelijke daling in 2009 (- 16 %), voornamelijk veroorzaakt door de economische crisis, in 2010 bijna weer het niveau van 2008. Daarna volgde een scherpe stijging van de gemiddelde prijs per eenheid in het TNO, waardoor de stijging in de gehele beoordelingsperiode uitkwam op 25 %.
(172)
De plotselinge prijsstijging in het TNO moet worden geïnterpreteerd in het kader van de onverwachte ontwikkelingen op de katoenmarkt eind 2010 en in het eerste kwartaal van 2011. Zoals hiervoor vermeld (in overweging 155) leidden de recordprijzen voor katoen tot een omschakeling naar polyestervezel, waarvoor dezelfde grondstof wordt gebruikt als voor PET. De toegenomen vraag naar grondstoffen, met name PTA, dreef de prijzen van PET in Azië en het Midden-Oosten op, hetgeen gevolgen had voor de prijzen van PET in de Unie. De prijsstijging in de Unie werd destijds nog versterkt door schaarste van PTA in de Unie als gevolg van het beroep op overmacht van een van de producenten van PTA in de Unie.
Tabel 12
Verkoopprijs per eenheid in de Unie
2008
2009
2010
TNO
Verkoopprijs per eenheid in de Unie (EUR/ton)
1 066
891
1 045
1 330
Index (2008 = 100)
100
84
98
125
Bron:
Antwoorden op de vragenlijst
c) Factoren die van invloed zijn op de verkoopprijzen
(173)
De verkoopprijs van PET volgt gewoonlijk de prijsontwikkeling van de voornaamste grondstoffen ervoor (voornamelijk PTA en monoëthyleenglycol, MEG), daar deze 90 % van de totale kosten van PET uitmaken. PTA is een oliederivaat waarvan de prijs schommelt op basis van die van ruwe olie. Dit betekent dat de prijzen van PET zeer vluchtig zijn.
(174)
Bovendien heeft PET voor zijn grondstof concurrentie van polyestervezel, waarvan de productie in even hoge mate afhankelijk is van de beschikbaarheid van PTA. Omdat polyestervezel in de textielindustrie een alternatief voor katoen is, is de prijs van PET ook gevoelig voor ontwikkelingen op de katoenmarkt.
d) Lonen
(175)
De gemiddelde lonen daalden met 7 % in de beoordelingsperiode. Deze daling deed zich voor in het TNO en versterkte de hiervoor opgemerkte productiviteitswinst (zie overweging 167).
Tabel 13
Lonen
2008
2009
2010
TNO
Lonen (gemiddeld p.p.)
54 512
56 014
54 876
50 784
Index (2008 = 100)
100
103
101
93
Bron:
Antwoorden op de vragenlijst
e) Winstgevendheid en rendement van investeringen
(176)
De winstgevendheid en het rendement van investeringen zijn tussen 2008 en het einde van het TNO aanzienlijk verbeterd. De winst uit verkoop op de markt van de Unie steeg van - 7,9 % in 2008 tot 5,3 % in het TNO, terwijl het rendement van investeringen verbeterde van - 9,6 % tot 10,6 %. De resultaten in 2008 werden beïnvloed door de bijzonder slechte prestaties van één producent in de Unie. Toch getuigt de verbetering van de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie in 2009 en 2010, toen de prijzen onder het niveaus van 2008 lagen, van het losse verband tussen prijzen en winstgevendheid. De verbetering van de winstgevendheid lijkt daarentegen nauw verband te houden met de verbeterde bezettingsgraad en de productiviteitsstijging die in het voorgaande is opgemerkt.
(177)
Dankzij de ontwikkelingen op de wereldmarkt rond de jaarwisseling van 2010/2011, in combinatie met de in het voorgaande beschreven herstructurering en doelmatigheidswinst, wist de bedrijfstak van de Unie de winstgevendheid in 2010 te verbeteren tot 5,3 % in het TNO.
(178)
Eén belanghebbende partij betoogde dat deze ontwikkeling onverwacht en buitengewoon was, en niet representatief voor de algemene toestand van de bedrijfstak van de Unie.
(179)
In dit verband moet worden opgemerkt dat de bedrijfstak van de Unie kon profiteren van de stijging van de PET-prijs aan het einde van 2011 en in het begin van 2012, omdat hij de prijs van PTA al had vastgesteld voordat de beschreven gebeurtenissen op de markt zich voordeden. Op basis van de door de partijen verstrekte statistische bronnen over de ontwikkeling na het TNO, zijn de winstmarges van producenten van PET in 2012 substantieel gedaald. Dit bevestigt de conclusie dat de winstgevendheid in 2011 (TNO) inderdaad in hoge mate is beïnvloed door onverwachte en tijdelijke mondiale economische gebeurtenissen (zie overweging 155) waarvan het onwaarschijnlijk is dat ze zich herhalen en die niet als blijvend en representatief voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie kunnen worden beschouwd.
Tabel 14
Winstgevendheid en rendement van investeringen
2008
2009
2010
TNO
Winstgevendheid verkoop Unie (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Index
100
221
261
267
Rendement van investeringen (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Index (2008 = 100)
100
224
292
310
Bron:
Antwoorden op de vragenlijst
f) Kasstroom en vermogen om kapitaal aan te trekken
(180)
De kasstroom verbeterde aanzienlijk in de beoordelingsperiode onder invloed van de recente verhoging van de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie.
Tabel 15
Kasstroom
2008
2009
2010
TNO
Kasstroom (EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Index (2008 = 100)
100
269
363
375
In % van omzet
-5,9
4,5
8,3
7,5
Index (2008 = 100)
100
176
242
229
Bron:
Antwoorden op de vragenlijst
(181)
Er waren geen bijzondere aanwijzingen dat de bedrijfstak van de Unie moeite zou hebben om kapitaal aan te trekken, wat voornamelijk komt doordat de producenten in de Unie deel uitmaken van grotere groepen van ondernemingen.
g) Investeringen
(182)
Over het geheel genomen zijn de investeringen in de beoordelingsperiode met 35 % afgenomen. Het aanvankelijke investeringsniveau in 2008 gingen in 2009 scherp omlaag en heeft zich sindsdien niet volledig hersteld.
Tabel 16
Investeringen
2008
2009
2010
TNO
Investeringen (× 1 000 EUR)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Index (2008 = 100)
100
7
22
65
Bron:
Antwoorden op de vragenlijst
5. Conclusie over de situatie van de bedrijfstak van de Unie
(183)
Uit de analyse van de macro-economische gegevens bleek dat de productie en de verkoop van de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode zijn gedaald. Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie heeft zich niet geheel hersteld sinds de aanvankelijke daling in 2009 en vertoonde in totaal een daling van 3 procentpunten in de beoordelingsperiode (tot 77 % in het TNO). De afname van de werkgelegenheid en de capaciteit is een gevolg van de lopende herstructurering en moet worden beschouwd in het kader van de stijgende bezettingsgraad en productiviteit.
(184)
Tegelijkertijd vertoonden de meeste relevante micro-economische indicatoren tekenen van verbetering. De winstgevendheid, het rendement van investeringen en de kasstroom namen aanzienlijk toe, met name in 2010 en in het TNO. De investeringen zijn daarentegen in 2009 scherp gedaald en hebben zich sindsdien niet hersteld.
(185)
Al met al is de economische situatie van de bedrijfstak verbeterd. De verbeteringen zijn echter van betrekkelijk recente datum en in zekere mate gebaseerd op onvoorziene en tijdelijke marktontwikkelingen rond de jaarwisseling van 2010/2011 (zie overweging 155). Deze gevolgtrekking lijkt te worden bevestigd door de beschikbare gegevens over de ontwikkeling van de marge van de bedrijfstak in de Unie in 2012 (zie overweging 179), waaruit een daling blijkt ten opzichte van het TNO.
(186)
In het licht van de bovenstaande analyse is de situatie van de bedrijfstak van de Unie verbeterd en lijkt er geen substantiële schade op te treden. Ondanks een aantal positieve tendensen en de aanzienlijke herstructurering is de situatie van de bedrijfstak van de Unie toch nog steeds fragiel.
(187)
Na de mededeling betwistten sommige partijen de conclusie dat de bedrijfstak van de Unie nog fragiel was; volgens hen is de bedrijfstak van de Unie gezond en is het sinds 1999 aanzienlijk veranderd. Er zij opgemerkt dat ondanks de algehele verbetering en consolidatie niet alle economische indicatoren positief hebben gereageerd in de beoordelingsperiode, zoals in overweging 184 uiteengezet. De productie, de verkoopvolumes en het marktaandeel zijn bijvoorbeeld afgenomen. Bovendien waren de verbeteringen relatief recent en leken zij vanwege het verlies aan winstgevendheid in 2012 van korte duur. Op basis hiervan werd geacht dat hoewel er geen bewijs was van materiële schade in het TNO, de bedrijfstak van de Unie nog wel fragiel was. Daarom werd het argument afgewezen.
(188)
Na de mededeling betwistten sommige partijen het gebruik van gegevens die betrekking hadden op een periode na het TNO voor de analyse van de economische toestand van de bedrijfstak van de Unie. In antwoord hierop werd bevestigd dat de toestand van de bedrijfstak van de Unie is beoordeeld voor de beoordelingsperiode en dat op grond hiervan geen materiële schade is vastgesteld. De ontwikkeling van de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie na het TNO is in dit geval echter relevant, voornamelijk binnen de context van de uitzonderlijke aard van de ontwikkelingen van de wereldmarkt bij de jaarwisseling van 2010/2011. Het geeft ook de veranderlijkheid weer die typisch is voor deze sector. Het argument wordt derhalve afgewezen.
F. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN HERHALING VAN DE SCHADE
1. Effect van de verwachte omvang van de invoer en gevolgen voor de prijzen bij het intrekken van de maatregelen
(189)
Uit het onderzoek blijkt dat de invoer uit India gesubsidieerd is gebleven en dat er geen aanwijzingen zijn dat de subsidiëring in de toekomst zal worden verminderd of beëindigd.
(190)
Een toekomstgerichte analyse van de te verwachten invoer in de Unie uit India heeft aangetoond dat gezien de beschikbare overcapaciteit (zie overweging 125), het prijsniveau in de Unie en de aantrekkelijkheid van de markt van de Unie, de invoer uit India waarschijnlijk zal stijgen tot een niveau dat aanzienlijk hoger ligt dan dat in het TNO als de maatregelen werden ingetrokken. Door de geplande capaciteitsuitbreiding zal de overcapaciteit voor uitvoer in de nabije toekomst een omvang van naar verwachting circa 600 000 - 700 000 ton bereiken, dat wil zeggen ongeveer 21-25 % van het totale verbruik van de Unie in het TNO.
(191)
Gegeven de voortgezette subsidiëring zullen de prijzen van de invoer uit India naar verwachting verder dalen als de maatregelen tegen India worden ingetrokken. Omdat de exporteurs moeten concurreren met laaggeprijsde invoer uit andere landen, is het bovendien waarschijnlijk dat zij hun prijzen verder zullen verlagen om hun marktaandeel in de Unie te vergroten.
(192)
Op grond van het bovenstaande zal de bedrijfstak van de Unie waarschijnlijk worden blootgesteld aan substantiële hoeveelheden invoer uit India tegen gesubsidieerde prijzen die onder de gemiddelde prijzen van de bedrijfstak van de Unie liggen, waardoor diens recent verbeterde economische situatie wordt ondergraven. Als gevolg hiervan zal de aanmerkelijke schade zich waarschijnlijk opnieuw voordoen als de maatregelen tegen India worden ingetrokken.
2. Productiecapaciteit en overcapaciteit dat beschikbaar is voor uitvoer
(193)
Zoals in overweging 125 vermeld hebben de Indiase producenten-exporteurs het potentieel om hun uitvoer naar de Unie op te voeren. De Indiase productiecapaciteit is sterk toegenomen in de beoordelingsperiode (zie overweging 125). Op grond van de beschikbare informatie wordt verwacht dat India zijn capaciteit verder zal uitbreiden, waardoor in de nabije toekomst een gat van 600 000 - 700 000 ton tussen het binnenlandse verbruik en de productiecapaciteit zal ontstaan. Een dergelijke voor uitvoer beschikbare overcapaciteit moet als aanzienlijk worden beschouwd omdat zij neerkomt op circa 21-25 % van het verbruik van de Unie in het TNO.
(194)
Hoewel de uitvoer naar de Unie relatief laag was, is hij meer dan verdubbeld in de beoordelingsperiode en wordt derhalve geconcludeerd dat het risico bestaat dat aanzienlijke hoeveelheden uitvoer zouden kunnen worden verlegd naar de Unie.
3. Verlies van uitvoermarkten
(195)
Er zijn momenteel handelsbeschermingsmaatregelen tegen invoer uit India van kracht in Turkije en Zuid-Afrika. Het hieruit voortvloeiende mogelijke verlies van deze uitvoermarkten voor India is eveneens een indicator dat de markt van de Unie een waarschijnlijk doelwit wordt als de maatregelen zouden vervallen.
(196)
Na de mededeling hebben sommige partijen de conclusies met betrekking tot het verlies van uitvoermarkten voor India betwist. Beweerd werd dat beide markten marginale uitvoermarkten waren, en dat daarom geen uitvoervolumes van betekenis van deze markten naar de Unie zouden kunnen worden verlegd als de maatregelen werden opgeheven. Er wordt op gewezen dat alleen het bestaan van de handelsbeschermingsmaatregelen op sommige markten een zinnige vergelijking van het relatieve belang van de markten met of zonder maatregelen onmogelijk maakt. Bovendien was men niettegenstaande de bewering niet van mening dat de uit India op deze markten geplaatste uitvoervolumes verlegd zouden worden naar de markt van de Unie; men was veeleer van mening dat het bestaan van handelsbeschermingsmaatregelen op andere derde markten de adsorptiecapaciteit van derde markten beperkt wat betreft de verwachte toename in voor uitvoer uit India beschikbare overcapaciteit. Dit argument werd derhalve verworpen.
(197)
Het bestaan van handelsbeschermingsmaatregelen in derde landen is ook een indicatie dat de prijsvorming van de Indiase uitvoer zich zal herhalen in de Unie.
4. Aantrekkelijkheid van de markt van de Unie
(198)
De markt voor PET in de Unie is aantrekkelijk in termen van omvang en prijs, want zij is de op twee na grootste markt ter wereld, met een structurele behoefte aan invoer en hogere prijzen in vergelijking met andere markten. In het geval van India zijn de invoerprijzen in de Unie gewoonlijk hoger dan de invoerprijzen in andere derde landen, hetgeen getuigt van de aantrekkelijkheid van de markt van de Unie voor Indiase uitvoer. Dit wordt goed geïllustreerd door het feit dat de invoer uit India ondanks de ingestelde maatregelen in de beoordelingsperiode is verdubbeld.
(199)
De aantrekkelijkheid van de markt van de Unie voor exporteurs wordt ook bevestigd door het feit dat de bedrijfstak van de Unie marktaandeel is blijven verliezen aan de stijgende invoer uit landen waartegen geen maatregelen zijn ingesteld. Dit geldt met name voor Zuid-Korea, dat zijn uitvoer naar de Unie in 2012 aanmerkelijk heeft vergroot nadat de maatregelen tegen het land waren vervallen.
5. Andere factoren
(200)
Het effect van de invoer uit andere derde landen met maatregelen op de situatie van de bedrijfstak van de Unie werd niet aanzienlijk geacht in verband met de geringe omvang van de desbetreffende invoer en de aanmerkelijke daling van hun marktaandeel in het TNO.
(201)
De omvang van de invoer uit andere derde landen zonder maatregelen steeg in de beoordelingsperiode, maar hun respectieve gemiddelde invoerprijzen bleven dicht bij het gemiddelde van de bedrijfstak van de Unie. Daarom wordt het effect van de invoer uit deze landen op de situatie van de bedrijfstak van de Unie beperkt geacht.
6. Markt voor intern gebruik
(202)
Na de mededeling beweerden sommige partijen dat een aanzienlijk deel van PET verkocht was voor intern gebruik dat vanwege de verticale integratie tussen PET-producenten en -verwerkers niet concurreerde met invoer. Er werd ook beweerd dat het aandeel van de interne markt aanzienlijk was, en daardoor van invloed was op de resultaten van de analyse.
(203)
Volgens de op het niveau van de producenten van de Unie in de steekproef verzamelde informatie is het aandeel van interne verkoop niet aanzienlijk (minder dan 10 %). Onderstreept dient te worden dat de partijen in kwestie de aanwezigheid van PET-producenten in de verpakkingsindustrie uitdrukten in termen van de geïnstalleerde productiecapaciteit van PET, en niet in termen van hun marktaandeel in verpakking. Daarom is het argument van een aanzienlijk aandeel van intern gebruik ongegrond bevonden. Wat de prijsniveaus betreft: de prijzen van verwante en niet-verwante verkoop zijn van dezelfde orde van grootte.
(204)
Op grond hiervan is geconcludeerd dat het niet nodig was een onderscheidende analyse te doen van het effect van interne verkoop, en zijn de argumenten van de partijen afgewezen.
7. Opmerkingen van de partijen
(205)
Sommige partijen voerden aan dat er in het TNO geen sprake was van schade als gevolg van invoer uit India, blijkens de relatieve economische gezondheid en de winsten van de bedrijfstak van de Unie. Hierbij moet worden opgemerkt dat in het onderhavige geval inderdaad geen voortzetting van de schade is vastgesteld en dat het argument van deze partijen dus strookt met de bevindingen van het onderzoek.
(206)
Sommige partijen betoogden dat andere factoren, zoals structurele ondoelmatigheid van de bedrijfstak van de Unie, gebrek aan investeringen en seizoensgebonden en conjuncturele factoren (bijv. slecht weer, economische crises), een uitwerking konden hebben gehad op de situatie van de bedrijfstak van de Unie. Ten aanzien van het eerste punt moet worden opgemerkt dat de herstructurering van de bedrijfstak van de Unie reeds plaatsvindt en dat de verkregen doelmatigheidswinst erop wijst dat de stelling van de partijen ongegrond is. Wat betreft de conjuncturele factoren zij opgemerkt dat, hoewel de economische crises wel degelijk hun uitwerking hadden op de situatie van de bedrijfstak van de Unie in 2009, zoals hiervoor is gemeld (overweging 171), de desbetreffende effecten thans niet meer aanwezig lijken te zijn. Het effect van slecht weer zou gedeeltelijk het dalende verbruik in het TNO kunnen verklaren, maar enerzijds is de vermeende uitwerking ervan op de situatie van de bedrijfstak van de Unie niet gemotiveerd en anderzijds lijkt de lichte daling in 2011 eerder verband te houden met tijdelijke grondstoffenschaarste als gevolg van ontwikkelingen op de wereldmarkt in 2011. Geen van deze argumenten is derhalve gerechtvaardigd in het licht van de onderzoeksbevindingen.
(207)
Verder stelden sommige partijen dat het opnieuw optreden van schade bij het vervallen van de maatregelen in dit geval onwaarschijnlijk is, aangezien de bedrijfstak van de Unie dankzij zijn structuur (met concentratie en verticale integratie) wordt beschermd tegen de effecten van invoer. Bovendien is aangevoerd dat een verschuiving naar ingevoerd PET in de nabije toekomst wenselijk noch mogelijk is, met name omdat de inkoopovereenkomsten, het inkoopbeleid en het goedkeuringsproces van grote merkeigenaren (afnemers) een verandering van PET-leverancier omslachtig maken. Opgemerkt moet worden dat uit de onderzoeksbevindingen blijkt dat de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode marktaandeel is blijven verliezen ten gunste van de invoer. Dit toont enerzijds aan dat de bedrijfstak van de Unie niet beschermd is tegen de effecten van de invoer en anderzijds dat de overgang naar ingevoerd PET niet hypothetisch is maar daadwerkelijk al plaatsvindt. De argumenten moesten daarom worden afgewezen.
(208)
Na de mededeling hebben sommige partijen het argument herhaald dat de structuur van de bedrijfstak van de Unie deze beschermt tegen mogelijke concurrentie door invoer. Ten eerste, wat betreft het argument over de dominante positie van een van de producerende groepen in de Unie (die vijf producenten in beheer heeft) wordt opgemerkt dat de markt van de Unie een open markt is, met daarin acht andere producenten die buiten deze groep opereren en waarin een groeiende concurrentie is door invoer uit derde landen - met of zonder maatregelen. Ten tweede is concentratie typerend voor dit soort handel in bulkproducten, waarbij de concurrentie vooral bestaat in het benutten van schaalvoordelen. Ten derde is er op de markt van de Unie geen prijsleider. Tot slot hebben de partijen herhaald dat het effect van de invoer uit de drie betrokken landen niet in het licht van de verticale integratie van sommige producenten van de Unie met de verpakkingsindustrie of met PTA-producenten is geanalyseerd. Zoals in overweging 205 uiteengezet, zijn deze zaken wel geanalyseerd, en ongegrond bevonden. Bovendien hebben de bij verticale integratie betrokken bedrijven bevestigd dat er geen sprake was van een relatief voordeel, omdat bij de overdrachten marktprijzen werden gehanteerd. Op grond hiervan is de bewering dat de bedrijfstak van de Unie afgeschermd zou worden van de concurrentie van de hand gewezen.
(209)
Ten slotte voerden sommige partijen aan dat er geen elementen zijn die de conclusie staven dat de Indiase uitvoercapaciteit tegen "goedkope prijzen" kan worden verlegd naar de Unie, aangezien: i) de binnenlandse vraag in India groeit en naar verwachting blijft groeien; ii) er weliswaar een overschot aan PET ten opzichte van het binnenlandse verbruik bestaat, maar dat de concurrentie op de uitvoermarkten niet heeft geleid tot uitvoer tegen abnormaal lage prijzen; iii) de toename van de productiecapaciteit in Azië een reactie is op de groeiende vraag die wereldwijd verwacht wordt. Hierbij moet worden opgemerkt dat de bevindingen van het huidige onderzoek aantonen dat de verwachte capaciteitsgroei leidt tot een groeiende overcapaciteit ten opzichte van de binnenlandse vraag. Bovendien waren de Indiase prijzen op derde markten lager dan de prijzen van Indiase invoer in de Unie. Op grond van de bevindingen die zijn beschreven in de overwegingen 189 tot en met 199 is het waarschijnlijk dat de gesubsidieerde Indiase uitvoer in aanzienlijke hoeveelheden en onder de gemiddelde prijs van de bedrijfstak van de Unie zou worden verlegd naar de Unie als de compenserende maatregelen zouden vervallen. Op grond hiervan worden de argumenten van de partijen afgewezen.
8. Conclusie inzake herhaling van schade
(210)
Op basis van het voorgaande wordt geconcludeerd dat het waarschijnlijk is dat aanzienlijke hoeveelheden gesubsidieerde invoer uit India zouden worden verlegd naar de Unie als de compenserende maatregelen zouden worden ingetrokken. Dankzij voortgezette subsidiëring zouden de invoerprijzen hoogstwaarschijnlijk lager zijn dan de prijzen van de bedrijfstak van de Unie. Ook zullen de prijzen van deze invoer waarschijnlijk nog verder dalen als de Indiase producenten-exporteurs hun marktaandeel trachten te vergroten. Dit zou naar alle waarschijnlijkheid de prijsdruk op de bedrijfstak van de Unie versterken, naar verwachting met negatieve gevolgen voor zijn situatie.
(211)
Tijdens de beoordelingsperiode is de situatie van de bedrijfstak van de Unie verbeterd, met name in termen van productiviteit, bezettingsgraad en winstmarge; de winstmarge bereikte in het TNO een niveau dat dicht bij het streefniveau lag, zoals vastgesteld in het oorspronkelijke onderzoek. Derhalve kan worden geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie weliswaar nog in een zwakke situatie verkeert maar geen aanmerkelijke schade heeft geleden in het TNO. Gegeven de verwachte aanzienlijke toename van de gesubsidieerde invoer uit India, waarschijnlijk onder de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie, wordt echter geconcludeerd dat de situatie hoogstwaarschijnlijk zou verslechteren en dat opnieuw aanmerkelijke schade zou optreden als de maatregelen zouden worden ingetrokken.
G. BELANG VAN DE UNIE
(212)
Overeenkomstig artikel 31 van de basisverordening werd onderzocht of handhaving van de bestaande compenserende maatregelen in strijd is met het belang van de hele Unie. Dit werd vastgesteld aan de hand van een beoordeling van alle verschillende betrokken belangen. Alle belanghebbenden werden overeenkomstig artikel 31, lid 2, van de basisverordening in de gelegenheid gesteld hun standpunt uiteen te zetten.
(213)
Het instellen van maatregelen werd noch bij het oorspronkelijke onderzoek noch bij het laatste onderzoek bij het vervallen van de maatregelen in strijd met het belang van de Unie geacht. Bovendien werd de analyse tijdens het laatste onderzoek bij het vervallen van de maatregelen uitgevoerd toen de maatregelen al waren ingesteld en werd bij de evaluatie derhalve rekening gehouden met ongewenste negatieve effecten op de betrokken partijen van de maatregelen in kwestie.
(214)
Op deze basis werd onderzocht of er, ondanks de conclusies inzake voortzetting van subsidiëring en de waarschijnlijkheid van herhaling van schade, dwingende redenen waren die tot de conclusie zouden leiden dat het in dit specifieke geval niet in het belang van de Unie is om de maatregelen te handhaven.
1. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(215)
Voortzetting van de compenserende maatregelen bij de invoer uit India zou de bedrijfstak van de Unie helpen de lopende herstructurering voort te zetten en zijn pas recent verbeterde economische situatie verder te versterken, aangezien met de maatregelen zou worden vermeden dat de bedrijfstak van de Unie wordt blootgesteld aan de aanzienlijke hoeveelheden gesubsidieerde invoer uit India, waartegen de bedrijfstak van de Unie niet bestand zou zijn. De bedrijfstak van de Unie zou bijgevolg blijven profiteren van de handhaving van de huidige compenserende maatregelen.
(216)
Daarom wordt geconcludeerd dat de handhaving van de compenserende maatregelen ten aanzien van India in het belang van de bedrijfstak van de Unie is.
2. Belang van niet-verbonden importeurs in de Unie
(217)
Geen van de niet-verbonden importeurs heeft medegewerkt aan het huidige onderzoek. De invoer uit India ging door en verdubbelde bijna in de beoordelingsperiode, ondanks de maatregelen die van kracht waren.
(218)
Ook de invoer uit andere derde landen zonder maatregelen was beschikbaar; deze invoer bereikte een aanzienlijk marktaandeel in het TNO (zie overweging 149). Zelfs met de compenserende maatregelen hadden importeurs dus toegang tot alternatieve aanvoerbronnen.
(219)
Aangezien er geen bewijzen zijn dat de geldende maatregelen aanzienlijke gevolgen hebben gehad voor de importeurs, wordt geconcludeerd dat handhaving van de maatregelen niet ingaat tegen het belang van de importeurs in de Unie.
3. Belang van de grondstoffenleveranciers in de Unie
(220)
De grondstof voor de vervaardiging van het betrokken product is PTA/MEG. Twee van de vijf bekende grondstoffenleveranciers (één leverancier van PTA en één leverancier van MEG) hebben aan het onderzoek medegewerkt door de ingevulde vragenlijst in te zenden. Beide grondstoffenleveranciers spraken hun steun uit voor handhaving van de maatregelen.
(221)
Uit het onderzoek bleek dat de medewerkende PTA-producent verantwoordelijk was voor een aanzienlijk deel van de PTA-inkoop in het TNO van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Aangezien voor PTA in de Unie geen andere toepassing bestaat dan de productie van PET, mag redelijkerwijs worden aangenomen dat PTA-producenten grotendeels afhankelijk zijn van de PET-industrie.
(222)
Het MEG van de medewerkende MEG-leverancier vertegenwoordigde slechts een betrekkelijk klein deel van de totale MEG-omzet in het TNO. PET is niet de enige of voornaamste mogelijke toepassing van MEG, zodat MEG-producenten minder van de situatie in de PET-industrie afhankelijk zijn. Derhalve wordt geoordeeld dat de voortzetting van maatregelen tegen gesubsidieerde invoer van PET uit India een positief, zij het waarschijnlijk beperkt effect op de leveranciers van MEG zou hebben.
(223)
Er is aangevoerd dat de grondstoffenleveranciers niet afhankelijk zijn van de PET-producenten in de Unie; in het bijzonder werd gesteld dat twee van de vier in de steekproef opgenomen producenten in de Unie de grondstoffen zelf invoerden.
(224)
Met betrekking tot dit argument is uit het onderzoek gebleken dat de ingevoerde grondstof overwegend MEG was, een materiaal dat ook kan worden gebruikt voor andere toepassingen dan PET. Er zijn geen aanwijzingen dat er meer dan verwaarloosbare hoeveelheden PTA in de Unie werden ingevoerd. Derhalve doet dit argument niets af aan de conclusies ten aanzien van de afhankelijkheid van PTA-producenten ten opzichte van de PET-productie in de Unie.
(225)
Derhalve wordt geoordeeld dat de voortzetting van maatregelen tegen gesubsidieerde invoer van PET uit India gunstig zou zijn voor de producenten van PTA en, zij het in mindere mate, de leveranciers van MEG. De handhaving van maatregelen ten aanzien van de invoer uit India zou dientengevolge niet ingaan tegen het belang van de grondstoffenleveranciers.
(226)
Na de mededeling beweerden sommige partijen dat PTA uitgevoerd werd en dat PTA-producenten daarom niet afhankelijk waren van de bedrijfstak van de Unie. Hiervoor werd geen bewijs aangevoerd. Daarom is het argument van de partijen als ongegrond afgewezen.
(227)
Bovendien beweerden dezelfde partijen dat opheffing van de maatregelen geen effect zou hebben op de PTA-producenten omdat zij aannemen dat de medewerkende gebruikers niet over zouden schakelen op invoer en PET uit de Unie zouden blijven betrekken. Het niveau van PTA-verbruik in de Unie zou daarom hetzelfde blijven. Uit de onderzoeksbevindingen blijkt dat de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode marktaandeel is blijven verliezen ten gunste van de invoer. Dit toont aan dat het overschakelen op invoer niet hypothetisch is (zie overweging 164). Derhalve wordt het argument van de partijen afgewezen.
4. Belang van de PET-recyclingindustrie
(228)
De bedrijfstak van de Unie voerde aan dat de situatie van de recyclingindustrie afhankelijk is van de prijs van nieuw PET in de Unie. Deze stelling werd onderbouwd met een persbericht van een verbond van plasticrecyclers in Europa, waarin werd betoogd dat een mogelijke intrekking van de maatregelen ten aanzien van nieuw PET de situatie van de recyclingindustrie verder zou kunnen verslechteren.
(229)
Sommige belanghebbenden bestreden dat de situatie van de recyclingindustrie afhankelijk is van de prijs van nieuw PET in de Unie omdat er geen verband zou zijn tussen de prijzen van nieuw PET en gerecycleerd PET. Zij stelden dat gerecycled PET voornamelijk wordt gebruikt voor de productie van polyestervezel en daarom niet in verband kan worden gebracht met de prijsontwikkeling van nieuw PET. Bovendien werd opgemerkt dat gerecycleerd PET geheel steunt op bottelaars en de industrie dus niet afhankelijk is van PET-producenten. Ten slotte werd ook opgemerkt dat de recyclingindustrie zich niet heeft gemeld als belanghebbende bij het huidige onderzoek.
(230)
Omdat de recyclingindustrie zich niet heeft gemeld bij dit onderzoek, kon geen van de voornoemde beweringen worden gecontroleerd aan de hand van werkelijke cijfers. Daarom wordt geoordeeld dat de geldende maatregelen over het geheel genomen niet ingaan tegen het belang van de recyclingindustrie in de Unie.
5. Belang van de gebruikers
(231)
Het betrokken product wordt overwegend gebruikt voor de vervaardiging van flessen voor water en andere frisdranken. Het gebruik ervan voor de vervaardiging van andere verpakkingen (levensmiddelen, folie, enz.) blijft vrij beperkt. PET-flessen worden in twee fasen vervaardigd: i) eerst worden door spuitgieten van PET "voorvormen" gemaakt, waarna ii) deze worden verwarmd en in de vorm van flessen worden geblazen. De vervaardiging van flessen kan geïntegreerd geschieden (d.w.z. dezelfde onderneming koopt PET, vervaardigt een voorvorm en blaast deze in de vorm van een fles), of beperkt zijn tot de tweede fase (het blazen van de voorvorm in de vorm van een fles). Voorvormen kunnen vrij gemakkelijk worden vervoerd omdat zij klein en compact zijn, terwijl lege flessen instabiel zijn en door hun volume zeer duur in het vervoer.
(232)
Op basis hiervan zijn twee belangrijke groepen afnemers vastgesteld voor het bestuderen van het effect van de geldende maatregelen: i) verwerkende bedrijven en/of flessenmakers, die PET-snippers verwerken tot voorvormen (of flessen) en deze verkopen voor verdere verwerking, en ii) bottelaars, die de flessen vanuit de voorvorm (in de juiste vorm blazen en) vullen; deze groep vertegenwoordigt voornamelijk de producenten van mineraalwater en frisdranken. De bottelaars zijn veelal bij de PET-handel betrokken omdat zij zelf de flessen vervaardigen of omdat zij aanbestedingsovereenkomsten hebben gesloten met verwerkende bedrijven en/of flessenmakers voor wie zij met de producent over de PET-prijs onderhandelen ("soft tolling") of zelfs het PET voor hun eigen flessen kopen ("hard tolling").
(233)
Zeventien bedrijven (vijf verwerkende bedrijven en twaalf flessenmakers) werken mee aan het onderzoek en hebben via de vragenlijst informatie verstrekt. De medewerkende verwerkende bedrijven vertegenwoordigen 22,7 % en de flessenmakers 13 % van het totaalverbruik van PET in de Unie. De antwoorden van de flessenmakers waren afkomstig van verschillende takken van multinationale ondernemingen (die bekend staan als merkeigenaren).
(234)
Vastgesteld werd dat de medewerkende gebruikers het PET voornamelijk betrokken van de producenten in de Unie en dat slechts een klein deel afkomstig was uit invoer. De invoer uit India maakte ongeveer de helft van deze invoer uit, dus een minimaal deel van het ingekochte PET. Toch was ook invoer uit andere derde landen zonder maatregelen beschikbaar; deze invoer bereikte een aanzienlijk marktaandeel in het TNO (zie overweging 149). Zelfs met de compenserende maatregelen hadden de gebruikers dus toegang tot alternatieve aanvoerbronnen.
6. Argumenten van de industriële gebruikers
(235)
Gebruikers voerden aan dat zij aanmerkelijk zijn getroffen door aanzienlijke stijgingen van de PET-prijs in de afgelopen jaren, die zij in het huidige economische klimaat niet kunnen doorberekenen aan detaillisten en consumenten. Gesteld werd dat deze prijsstijgingen het gevolg zijn van de jarenlange cumulatie van toegepaste handelsbeschermingsmaatregelen, die de producenten in de Unie hebben beschermd tegen invoerconcurrentie ten tijde van de concentratie en de integratie van de PET-industrie van de Unie. Als gevolg daarvan zouden de ingestelde maatregelen volgens de gebruikers door hun vermeende uitwerking op de PET-prijs verantwoordelijk zijn voor de verslechtering van de werkgelegenheid, de R&D-activiteiten en het concurrentievermogen op de uitvoermarkten van industriële gebruikers, met de ernstigste gevolgen voor het midden- en kleinbedrijf. Voorts werd gesteld dat het aantal banen dat verloren is gegaan als gevolg van de geldende maatregelen, groter is dan het aantal mensen dat momenteel in de PET-industrie van de Unie werkzaam is.
6.1. Prijsgevoeligheid en de kostenstructuur van de gebruikers
(236)
Wat betreft de PET-prijsgevoeligheid van de verwerkende bedrijven, blijkt dat PET verantwoordelijk is voor circa 80 % van de totale kosten. PET wordt daarom beschouwd als een kritieke kostencomponent voor dit type activiteit. Bovendien blijkt de sector van de verwerkende bedrijven tamelijk versplinterd te zijn, met een betrekkelijk zwakke onderhandelingspositie tegenover grote bottelaars en intrinsieke structurele problemen die kenmerkend zijn voor de grondstoffenverwerkende industrie. Als gevolg hiervan vertoonde deze sector een toenemende neiging tot verticale integratie met bottelaars en de toepassing van gebruiksovereenkomsten ("tolling agreements") op basis waarvan de verwerkingsvergoedingen worden gegarandeerd en de prijs van PET uiteindelijk wordt bepaald en betaald door de bottelaars. Geschat wordt dat een aanzienlijk deel van de inkoop van PET in de Unie rechtstreeks wordt beheerst door de grote bottelaars. Aangezien de overeenkomsten inzake voorvormen vaak voorzien in een mechanisme waarmee de schommelingen in de PET-prijs worden weerspiegeld, staan de verwerkende bedrijven in toenemende mate neutraal tegenover de ontwikkelingen van de PET-prijs.
(237)
Na de mededeling betwistten sommige gebruikers de conclusie over het toegenomen gebruik van tolling en prijsformules. De informatie in het dossier bevestigt het bestaan van een dergelijke trend. Het argument werd daarom van de hand gewezen.
(238)
Aangevoerd werd dat de geldende maatregelen geen schade zouden berokkenen aan de verwerkende bedrijven als soortgelijke maatregelen zouden worden toegepast bij de invoer van voorvormen in de Unie. Aangevoerd werd dat het in gebieden dicht bij de grens van de Unie met derde landen waar geen maatregelen gelden tegen de invoer van PET uit India, aantrekkelijk is om voorvormen niet langer lokaal te vervaardigen maar deze vrij van compenserende maatregelen in te voeren in te Unie. Erkend wordt dat er tot op zekere hoogte een economische logica voor dit proces bestaat. Gezien de transportkosten zal het verplaatsen van de productie echter waarschijnlijk slechts over beperkte afstanden plaatsvinden. Al met al wordt het vermeende negatieve effect van de maatregelen in kwestie op bepaalde verwerkende bedrijven daarom als marginaal beschouwd.
(239)
Wat betreft het effect van de PET-prijs op de bottelaars is het PET op grond van de gemelde cijfers en een gewogen gemiddelde verantwoordelijk voor naar schatting 9 % van de totale kosten van gebottelde frisdranken en 12 % van de totale kosten van gebotteld mineraalwater. Hieruit blijkt dat PET niet de belangrijkste kostencomponent voor de bottelaars is.
(240)
Bovendien is bij het onderzoek vastgesteld dat PET het voorkeurmateriaal maar niet het enige verpakkingsmateriaal van bottelaars is. PET-producten zijn goed voor 75 % van de omzet van waterbottelaars en 50 % van de omzet van frisdrankproducenten. Verder bleken overeenkomsten tussen veel grote bottelaars (merkeigenaren) en PET-producenten te zijn gebaseerd op een formule waarmee de prijs werd aangepast aan schommelingen in de prijzen van grondstoffen voor PET. Dit bevestigt de onderhandelingspositie die de grote en daardoor meest representatieve bottelaars hebben wat betreft de verwerkingsmarge van de PET-producenten.
(241)
Na de mededeling herhaalden sommige gebruikers hun argument dat PET een basiscomponent is van de kosten van verwerkende bedrijven en de frisdrank- en mineraalwatersector, en dat de bevindingen wat dit betreft onjuist waren en niet gebaseerd op de ingediende gegevens. Hierbij zij opgemerkt dat de situatie van verwerkende bedrijven apart is geanalyseerd en dat in dit geval hun opmerking ongegrond is (zie overweging 236). Wat betreft de beoordeling van de situatie van bottelaars wordt bevestigd dat de in het onderzoek geconstateerde kostenratio's zijn gebaseerd op cijfers die door de medewerkende bottelaars zijn aangeleverd, volgens een methodologie waartoe alle partijen toegang hebben. De vastgestelde kostenratio's stemmen overeen met de bevindingen van voorgaande onderzoeken met betrekking tot hetzelfde product (14). Daarom werd het argument van de partijen ongegrond geacht.
(242)
Na de mededeling beweerden sommige gebruikers dat de essentie van de door hen verstrekte bedrijfsspecifieke gegevens en informatie niet in de analyse van het belang van de Unie is weerspiegeld. Er wordt bevestigd dat de gegevens zijn gebruikt zoals de gebruikers die in hun antwoorden op de vragenlijst hebben aangeleverd. De berekeningsmethodologie is aan alle partijen beschikbaar gesteld. Op grond hiervan werd het argument afgewezen.
(243)
Ook is vastgesteld dat de door de gecontroleerde bottelaars zelf verwachte en/of gewenste daling van de PET-prijzen bij intrekking van de maatregelen verwaarloosbaar klein zou zijn. Op basis van deze geschatte PET-prijsdaling en de vastgestelde kostenratio's komt de berekende verlaging uit op 0,3-0,7 % van de totale kosten van de bottelaars voor activiteiten in verband met PET.
(244)
Na de mededeling betwistten sommige gebruikers deze conclusie door aan te voeren dat er sprake zou zijn van een aanzienlijke kostenbesparing. Sommige gebruikers dienden nieuwe schattingen in, zonder enig nieuw bewijs. Benadrukt wordt dat de mogelijke besparingen hypothetisch zijn, zoals ook door sommige gebruikers zelf toegegeven. Wat betreft de verwerkende bedrijven, is geen kwantitatieve schatting gedaan van de mogelijke besparingen voor dit segment. Wat betreft de bottelaars was men van mening dat, mocht de vermeende verlaging van de prijs van PET zich inderdaad voordoen, besparingen van niet meer dan 0,3-0,7 % van de totale kosten in het licht van de kostenstructuur van de bottelaars niet als "aanzienlijk" beschouwd mogen worden. Aangezien geen nieuw bewijs is aangevoerd is het argument als ongegrond afgewezen.
(245)
Aangevoerd werd dat sommige producenten van gebotteld water met intrinsieke kwetsbaarheden kampen als gevolg van wettelijke voorschriften die bepalen dat bronwater moet worden gebotteld bij de bron en van de beperkte hoeveelheden die gewonnen kunnen worden. De sector wordt gedomineerd door kleine en middelgrote ondernemingen, wat gevolgen heeft voor de kostenstructuur van de betrokken bedrijven. Ook zijn verschillen waargenomen in het prijsniveau van eindproducten tussen verschillende lidstaten, afhankelijk van de koopkracht van de plaatselijke bevolking. Op grond hiervan wordt geoordeeld dat het effect van een eventuele daling van de PET-prijzen als de maatregelen worden ingetrokken, voor dit deel van de bedrijfstak van bottelaars meer uitgesproken zou zijn.
6.2. Vermeende prijsopslagen en winsten van de bedrijfstak van de Unie
(246)
Sommige partijen wezen op het vermeende bestaan van prijsopslagen en margeopslagen die zouden worden gehanteerd door PET-producenten in de Unie, en die ten grondslag zouden hebben gelegen aan de prijsstijgingen in 2011. Deze bewering werd geschraagd door de vergelijking tussen de PET-prijzen en hun invloed op de grondstoffen in de Unie en de situatie op de Aziatische markt en in de VS. Aangevoerd werd dat deze situatie het gevolg is van de cumulatie van handelsmaatregelen.
(247)
Hierbij moet worden opgemerkt dat de stijging van de PET-prijs in 2011, evenals de daling ervan in 2009, een mondiaal verschijnsel was dat werd veroorzaakt door de ontwikkeling van de kosten van grondstoffen (zie overweging 155). De door de partijen verstrekte gegevens wezen stelselmatig op een zeer nauwe correlatie tussen de ontwikkeling van PET-prijzen in Europa, Azië en de VS. Toch zijn er inderdaad verschillen tussen de prijzen van PET op de wereld die verband houden met verschillende oorzaken, met name de specifieke kostenstructuur per regio. Ten aanzien van het argument over een bestaande margeopslag in de Unie, moet worden opgemerkt dat zelfs in de uitzonderlijke omstandigheden van eind 2010 en begin 2011 de bedrijfstak van de Unie slechts de winstgevendheid heeft bereikt die als redelijk wordt beschouwd voor dit type bedrijfstak. Er zijn geen bewijzen voor een winstopslag gevonden. Daarom moet het argument van de bestaande prijsopslagen en margeopslagen op PET in de Unie als gevolg van het bestaan van de maatregelen in kwestie, worden verworpen.
(248)
Na de mededeling herhaalden sommige partijen hun argument dat de prijzen in de Unie ongerechtvaardigd hoog waren en dat dit een weerspiegeling was van het cumulatieve effect van de antidumpingmaatregelen in een markt met een concentratie aan producenten van de Unie, verticale integratie en een beperkt aanbod dat niet aan de vraag kan voldoen. Er werd ook beweerd dat de prijsgegevens ook aantoonden dat de hogere prijzen in de Unie niet een weerspiegeling zijn van de hogere kosten van grondstoffen. In dit verband wordt erop gewezen dat de argumenten met betrekking tot concentratie, verticale integratie en productiecapaciteit van de bedrijfstak van de Unie respectievelijk in overwegingen 207 en 259 aan de orde zijn gekomen. Wat betreft het vermeende effect van deze factoren op de prijs van PET in de Unie wordt eraan herinnerd dat de prijs van grondstoffen de stuwende kracht is achter de ontwikkeling van PET-prijzen (de PET-prijs bestaat voor 90 % uit de grondstoffenprijs) (zie overweging 173). Daarnaast was de stijging van de PET-prijs in 2010/2011 een wereldwijd fenomeen (zie overweging 172). De argumenten van de partijen zijn derhalve ongegrond.
(249)
Wat betreft het argument met betrekking tot het verschil tussen de PET-prijs in de Unie en de prijzen in Azië en de VS en naast de reeds in overweging 244 genoemde bevindingen bleek dat het verschil tussen de prijzen in de VS en de Unie weliswaar onbestendig is, maar gematigd. In tegenstelling tot wat beweerd wordt, zijn de prijzen in de Unie niet systematisch hoger. De markten in de Unie en in Azië blijken aanzienlijk te verschillen wat betreft kostenstructuur en met name de grootte van de markt en de schaalvoordelen, toegang tot grondstoffen en capaciteit. Het werd daarom niet zinvol geacht de gemiddelde prijzen op die markten met elkaar te vergelijken. Derhalve wordt het argument van de partijen als ongegrond beschouwd.
(250)
Sommige partijen beweerden ook dat de prijzen in de Unie een hogere spreiding weerspiegelen over de kosten van grondstoffen, in vergelijking met de VS of Azië. Het vergelijken van de spreiding volgt dezelfde logica als de vergelijking van prijzen op verschillende regionale markten, met het verschil dat rekening wordt gehouden met verschillen in grondstoffenprijzen tussen de verschillende regionale markten. Desalniettemin kunnen de verschillen in verwerkingsprijzen worden verklaard door de bestaande structurele verschillen tussen de markten. De uitzonderlijke winsten die bij de jaarwisseling van 2010/2011 door de bedrijfstak van de Unie zijn geboekt, zijn in overweging 179 verklaard. In geen van de gevallen bleken de maatregelen een rol te hebben gespeeld. Daarom is het argument van de partijen afgewezen.
(251)
Dezelfde partijen beweerden ook dat de grootste producent van de Unie op de markt van de Unie hogere prijzen in rekening bracht dan op andere markten, en in 2010 hogere opbrengsten hebben geboekt dan elders. In deze context wordt geacht dat het economisch te rechtvaardigen valt dat een transnationaal bedrijf een andere kostenstructuur heeft en dus op de verschillende regionale markten verschillende prijzen hanteert. De uitzonderlijke winstgevendheid bij de jaarwisseling van 2010/2011 zijn in overweging 179 verklaard. Om die redenen is het argument verworpen.
6.3. Economische situatie van gebruikers en vermeed effect van de maatregelen
(252)
Verder werden opmerkingen gemaakt over de verslechterende economische situatie van de industriële gebruikers, zoals de sluiting van fabrieken en de afname van de werkgelegenheid. Gesteld werd dat de verslechtering het gevolg was van de stijging van de PET-prijs. Bovendien werd aangevoerd dat het concurrentievermogen van de toonaangevende Europese merken is uitgehold doordat hun uitvoer naar derde landen rechtstreeks moest concurreren met gebottelde producten die profiteren van PET tegen internationale prijzen.
(253)
Opgemerkt moet worden dat op basis van de door de medewerkende gebruikers verstrekte informatie niet is gebleken dat de industriële gebruikers verlieslijdend zijn geweest, ondanks een daling van de totale winstgevendheid in het TNO. De winstmarge van de gebruikersbedrijfstak, vastgesteld aan de hand van de antwoorden op de vragenlijst en volgens een voor alle partijen toegankelijke methodologie, bleek op een vergelijkbaar niveau te staan als de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie tijdens het TNO. De twee gecontroleerde ondernemingen (bottelaars) meldden een verdere uitbreiding van de productie en toegenomen winstgevendheid in de beoordelingsperiode. Sommige verwerkende bedrijven bleken te werken met smalle marges en in sommige gevallen met structurele en financiële problemen te kampen. Toch kon in dit opzicht geen direct verband met de geldende maatregelen worden vastgesteld. Evenzo werd een zekere verslechtering van de economische situatie van de bottelaars in verband gebracht met de margeverkleining die in 2011 werd veroorzaakt door de plotselinge stijging van de PET-prijs die in de heersende economische malaise niet kon worden doorberekend aan detaillisten. Hoewel is vastgesteld dat de situatie van de industriële gebruikers enigszins verslechterde in 2011, werd echter geen verband aangetoond tussen deze verslechtering en het bestaan van de maatregelen, zeker gezien het feit dat de maatregelen al sinds 2000 van kracht waren.
(254)
Na de mededeling waren sommige partijen het niet eens met de conclusie dat de gebruikersbedrijfstak niet verliesgevend was. De partijen beweerden ook dat de winstmarges van gebruikers kleiner waren dan die van de bedrijfstak van de Unie. Wat betreft de beoordeling van winstgevendheid van de gebruikersbedrijfstak, de bewering wordt weerlegd door de informatie die bij de medewerkende gebruikers is verzameld. De methodologie is aan alle partijen beschikbaar gesteld. Hoewel een aantal van de medewerkende gebruikers wellicht verlies hebben geleden, bleek de gebruikersbedrijftak als geheel winstgevend te zijn geweest. Maar zelfs als is gebleken dat de toename in PET-prijzen de winstgevendheid deels heeft beïnvloed, er is geen verband aangetoond tussen de maatregelen en de winstgevendheid van de desbetreffende bedrijven. Wat betreft het vergelijken van winstmarges van gebruikers en de bedrijfstak van de Unie; is de gedane bewering niet onderbouwd. De twee segmenten kunnen vanwege de onbestendigheid van de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie (zie overwegingen 176 tot en met 179) niet op eenduidige manier met elkaar vergeleken worden. Bovendien was de winstgevendheid van de twee segmenten in het TNO vergelijkbaar (zie overweging 253). In het licht hiervan zijn de opmerkingen van de partijen als ongegrond afgewezen.
(255)
Wat betreft de vermeende uitholling van het concurrentievermogen van de uitvoer van de producenten van gebotteld mineraalwater en gebottelde frisdranken in de Unie, deze stelling is noch onderbouwd, noch is in dit opzicht een verband met het bestaan van de geldende maatregelen aangetoond.
(256)
Na de mededeling herhaalden de partijen dat de stijgende PET-prijs een negatief effect hebben op het concurrentievermogen van uitvoer van gebotteld mineraalwater. Erkend wordt dat de stijging in PET-prijs een van de factoren is die een negatief effect kunnen hebben op het concurrentievermogen van uitvoer van gebotteld mineraalwater. Aangezien er echter geen verband is gebleken tussen de stijging van de PET-prijs en de maatregelen in kwestie omdat de PET-prijzen voornamelijk afhangen van de grondstoffenprijzen, is het argument dat het concurrentievermogen is uitgehold als gevolg van de maatregelen afgewezen.
(257)
Tot slot heeft het onderzoek ten aanzien van het vermeende effect van de maatregelen op de werkgelegenheid aan het licht gebracht dat het geverifieerde werkgelegenheidsverlies bij industriële gebruikers overwegend verband hield met de productiviteits- en doelmatigheidswinst en deels betrekking had op vermindering van het aantal tijdelijke werknemers.
(258)
Na de mededeling betwistten sommige partijen deze bevinding op grond van het feit dat het niet representatief zou zijn voor de sector als geheel. Naast de in overweging 254 uiteengezette bevindingen wordt erop gewezen dat het totale aantal door de verwerkende producenten gemelde banen aanzienlijk is toegenomen, en dat geen daarvan een verlies aan banen heeft gemeld. Bottelaars beweerden dat een verlies aan banen geleid heeft tot een stijging van de prijs van PET. De PET-prijsstijging was echter een wereldwijd fenomeen, en dus is er geen verband gelegd tussen banenverlies en de maatregelen. Bovendien bleek volgens de antwoorden van de gebruikers op de vragenlijst 90 % van het banenverlies zich bij drie bedrijven te hebben voorgedaan. Een daarvan, een gecontroleerde gebruiker waar een aanzienlijk deel van het gemelde banenverlies zich voordeed, heeft zijn volumes in de beoordelingsperiode aanzienlijk verhoogd, en dus is het verlies gekoppeld aan een toename in productiviteit. Wat de andere twee bedrijven betreft, hun winstgevendheidsmarges behoorden tot de hoogste van de in hun segment medewerkende partijen, en waren in dit geval hoger dan het winstdoel van de bedrijfstak van de Unie. De argumenten werden daarom afgewezen.
6.4. Verdere argumenten
(259)
Na de mededeling beweerden sommige partijen dat de producenten van de Unie over onvoldoende capaciteit beschikken om aan de bestaande vraag te voldoen. Er wordt op gewezen dat de bedrijfstak van de Unie in het TNO op 86 % van zijn productiecapaciteit draaide en over voldoende reservecapaciteit beschikt om in de totale binnenlandse consumptie van PET te voorzien. Bovendien is er nog steeds sprake van (steeds meer) invoer uit andere landen, met en zonder maatregelen. De huidige maatregelen zijn in het geval van Zuid-Korea vervallen en zijn in het geval van invoer van het betrokken product uit Maleisië en Indonesië opgeheven. Bovendien kan, om te voldoen aan de vraag naar PET in de Unie, PET ook worden uit de PET-recyclagesector. Om deze redenen werden de vermeende problemen van gebruikers als gevolg van de vermeende ontoereikende productie in de Unie ongegrond geacht.
(260)
Na de mededeling beweerden sommige gebruikers dat bij de analyse geen rekening is gehouden met de vermeende negatieve cumulatieve effecten van de maatregelen op het bij dit onderzoek betrokken product. In dit verband wordt erop gewezen dat de compenserende maatregelen slechts de schadelijke gevolgen van bestaande subsidiëring verhelpen. Het bestaan van het vermeende "cumulatieve" effect is niet aangetoond. Integendeel: ondanks het bestaan van maatregelen vindt er nog steeds invoer uit landen met maatregelen plaats, en is de omvang daarvan in de beoordelingsperiode zelfs toegenomen. Ook worden er in toenemende mate aanzienlijke hoeveelheden ingevoerd uit landen zonder enige maatregel. Derhalve wordt het argument van de partijen afgewezen.
7. Conclusie inzake het belang van de Unie
(261)
Concluderend wordt verwacht dat voortzetting van de compenserende maatregelen bij de invoer uit India de bedrijfstak van de Unie in de gelegenheid zou stellen zijn economische situatie te verbeteren en te stabiliseren, na de investeringen en de consolidatie van de laatste jaren.
(262)
Ook wordt gemeend dat een verbeterde economische situatie van de bedrijfstak van de Unie in het belang van de producenten van PTA en in mindere mate de producenten van MEG in de Unie kan zijn.
(263)
De economische situatie van sommige gebruikers is sinds het laatste onderzoek verslechterd en met name kleinere producenten van gebotteld water bleken, ook door andere oorzaken, negatief getroffen te zijn, klaarblijkelijk vooral door de recente stijging van de PET-prijs die zij in het huidige economische klimaat niet konden doorberekenen aan detaillisten. De uitzonderlijke ontwikkelingen van prijzen en marges van de bedrijfstak van de Unie in 2011 bleken echter een mondiaal verschijnsel dat voornamelijk werd veroorzaakt door de stijging van de grondstoffenprijzen. Daarom werden de aantijgingen over bestaande prijs- en margeopslagen in verband met het bestaan van de maatregelen in kwestie ongegrond geacht. Tegelijkertijd blijft de Unie een open markt met bestaande alternatieve aanvoerbronnen uit andere derde landen waarvoor geen maatregelen gelden.
(264)
Tegen deze achtergrond is geen verband tussen de prijsstijging van PET en de bestaande maatregelen aangetoond. De economische situatie van de verwerkende bedrijven bleek ondanks de bestaande maatregelen stabiel. Het aandeel van PET in de totale kosten van bottelaars bleek beperkt te zijn. Bovendien is er geen verband aangetoond tussen de schommelingen in PET-prijs en de maatregelen. Op grond hiervan werd geacht dat de maatregelen geen onevenredig effect hadden op de gebruikers.
(265)
Alle hiervoor geschetste factoren in aanmerking nemend, kan niet duidelijk worden geconcludeerd dat het in niet in het belang van de Unie is om de maatregelen te handhaven.
H. COMPENSERENDE MAATREGELEN
(266)
Alle partijen zijn in kennis gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan de Commissie wilde aanbevelen de bestaande maatregelen te handhaven. Zij konden hierover binnen een bepaalde termijn opmerkingen maken. Wanneer deze opmerkingen gegrond waren, werd daarmee rekening gehouden.
(267)
Uit de bovenstaande analyses volgt dat de compenserende maatregelen die van toepassing zijn op de invoer van PET van oorsprong uit India moeten worden gehandhaafd overeenkomstig artikel 18, lid 1, van de basisverordening. Er wordt aan herinnerd dat deze maatregelen uit specifieke rechten bestaan.
(268)
De individuele compenserende rechten voor ondernemingen die in de verordening met naam worden genoemd, zijn uitsluitend van toepassing op de invoer van het betrokken product dat door deze ondernemingen en dus door de specifiek vermelde juridische entiteiten is vervaardigd. Deze rechten zijn niet van toepassing op het ingevoerde betrokken product dat is vervaardigd door andere, niet specifiek in artikel 1, lid 2, van deze verordening met naam en adres genoemde ondernemingen, ook al gaat het hierbij om entiteiten die verbonden zijn met de specifiek genoemde ondernemingen; op die producten is het recht van toepassing dat geldt voor "alle andere ondernemingen".
(269)
Verzoeken in verband met de toepassing van een individueel compenserend recht (bijvoorbeeld na een naamswijziging van de onderneming of na de oprichting van een nieuwe productie- of handelsmaatschappij) moeten onverwijld aan de Commissie worden gericht en vergezeld gaan van alle relevante gegevens, met name over wijzigingen in de activiteiten van de onderneming die verband houden met de productie, de binnenlandse verkoop en de uitvoer die bijvoorbeeld tot die naamswijziging of de oprichting van een productie- of handelsmaatschappij hebben geleid. Indien het verzoek gerechtvaardigd is, zal de verordening dienovereenkomstig worden gewijzigd door bijwerking van de lijst van ondernemingen waarvoor een individueel recht geldt.
(270)
Voor een goede toepassing van het compenserend recht moet het residuele recht niet alleen van toepassing zijn op de niet-medewerkende exporteurs, maar ook op ondernemingen die het betrokken product in het TNO niet hebben uitgevoerd. Wanneer laatstgenoemde ondernemingen echter voldoen aan de voorwaarden van artikel 20 van de basisverordening, kunnen zij overeenkomstig dat artikel een verzoek om een nieuw onderzoek indienen teneinde hun situatie individueel te laten onderzoeken,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een definitief compenserend recht ingesteld op de invoer van polyethyleentereftalaat met een viscositeitsgetal van 78 ml/g of meer volgens ISO-norm 1628-5, thans ingedeeld onder GN-code 3907 60 20, van oorsprong uit India.
2. Het definitieve compenserende recht dat van toepassing is op het in lid 1 omschreven door onderstaande ondernemingen vervaardigde product bedraagt:
Land
Onderneming
Compenserend recht
(EUR/t)
Aanvullende Taric-code
India
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
India
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
India
Senpet Ltd
22,0
A183
India
Futura Polyesters Ltd
0
A184
India
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
India
Alle overige ondernemingen
69,4
A999
3. Wanneer goederen zijn beschadigd voordat zij in het vrije verkeer werden gebracht en de douanewaarde daarom, overeenkomstig artikel 145 van Verordening (EEG) nr. 2454/93 van de Commissie van 2 juli 1993 houdende vaststelling van enkele bepalingen ter uitvoering van Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad tot vaststelling van het communautair douanewetboek (15), verhoudingsgewijs wordt aangepast aan de werkelijk betaalde of te betalen prijs, wordt het bedrag van het compenserend recht, berekend op grond van bovengenoemd bedrag, verminderd met het percentage dat met de aanpassing aan de werkelijk betaalde of te betalen prijs overeenstemt.
4. In afwijking van leden 1 en 2 is het definitief compenserend recht niet van toepassing op ingevoerde producten die overeenkomstig artikel 2 in het vrije verkeer wordt gebracht.
5. Tenzij anders vermeld zijn de bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
1. De ingevoerde producten zijn vrijgesteld van het bij artikel 1 ingestelde compenserende recht indien zij vervaardigd worden door de ondernemingen wier namen worden vermeld in Besluit 2000/745/EG, zoals dat van tijd tot tijd is gewijzigd, en bij uitvoer rechtstreeks geleverd (dat wil zeggen gefactureerd en verzonden) worden aan een onderneming die optreedt als importeur in de Unie, indien zij onder de juiste aanvullende Taric-code worden aangegeven en indien verder aan de voorwaarden van lid 2 wordt voldaan.
2. Bij indiening van het verzoek om de goederen in het vrije verkeer te brengen, is de vrijstelling van het recht afhankelijk van de overlegging aan de douaneautoriteiten van de betrokken lidstaat van een geldige handelsfactuur die is opgesteld door de exporterende ondernemingen waarvan verbintenissen worden aanvaard en die de in de bijlage bij deze verordening vermelde gegevens bevat. De vrijstelling van het recht is voorts afhankelijk gesteld van de voorwaarde dat de bij de douane aangegeven en aangebrachte goederen volkomen in overeenstemming zijn met de omschrijving op de handelsfactuur.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in alle lidstaten.
Gedaan te Brussel, 21 mei 2013.