NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1068/2013
ze dne 30. října 2013,
kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o používání difosforečnanů (E 450), trifosforečnanů (E 451) a polyfosforečnanů (E 452) v čerstvých solených rybách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 a čl. 30 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 obsahuje seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití.
(2)
Tento seznam může být pozměněn postupem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (2).
(3)
Podle čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008 může být seznam potravinářských přídatných látek Unie aktualizován buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti.
(4)
Dne 19. června 2009 byla předložena žádost o povolení používání difosforečnanů (E 450), trifosforečnanů (E 451) a polyfosforečnanů (E 452) v čerstvých solených rybách a byla zpřístupněna členským státům.
(5)
Ryby lze upravovat a konzervovat přidáním vysokého množství soli do surového materiálu. Solení se vyvinulo z jednorázového procesu do procesu sestávajícího z několika kroků, mezi něž patří fáze nasolování, která umožňuje kratší dobu solení a poměrně homogenní koncentraci soli ve svalovině ryb. Za tímto účelem jsou ryby nejprve nasoleny pomocí vstřiku a/nebo aplikace solného nálevu, a to připraveným solným nálevem s kontrolovanou koncentrací soli. Poté jsou ryby soleny za sucha (tzv. suchosolení), aby se docílilo správné koncentrace soli v konečném produktu.
(6)
Během této dlouhé konzervace může stále nastat oxidace, zejména u lipidů přítomných ve svalovině ryb. To vede ke změně barvy a chuti. Oxidaci urychlují ionty kovů přítomné ve svalovině ryb a použitá sůl. Jelikož vytvářejí chemické komplexy s ionty kovů, ukázaly se difosforečnany (E 450), trifosforečnany (E 451) a polyfosforečnany (E 452) nejúčinnější ochranou solených ryb před oxidací. Většina přidaných fosforečnanů a soli je odstraněna namáčením do vody před spotřebou. Obsah vody v konečném čerstvém soleném výrobku se tímto použitím fosforečnanů nezvyšuje. Solené ryby se zachovanou původní barvou a chutí jsou žádány zejména na trzích ve Španělsku, Itálii a Řecku.
(7)
V souladu s článkem 3 ve spojení s čl. 6 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy (3) musí být používání fosforečnanů v čerstvých solených rybách uvedeno v seznamu složek. Provozovatelé potravinářských podniků mohou rovněž na svých výrobcích uvést, že polyfosforečnany nebyly použity.
(8)
Vzhledem k tomu, že většina přidaných fosforečnanů je odstraněna během namáčení do vody, bude expozice spotřebitelů fosforečnanům minimální, a z tohoto důvodu nemá pravděpodobně vliv na lidské zdraví. Je proto vhodné umožnit používání difosforečnanů (E 450), trifosforečnanů (E 451) a polyfosforečnanů (E 452) ke konzervaci čerstvých solených ryb.
(9)
Podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1331/2008 je Komise povinna požádat o stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za účelem aktualizace seznamu potravinářských přídatných látek Unie stanoveného v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008, s výjimkou případů, kdy tato aktualizace pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Vzhledem k tomu, že povolení používání difosforečnanů (E 450), trifosforečnanů (E 451) a polyfosforečnanů (E 452) ke konzervaci čerstvých solených ryb představuje aktualizaci uvedeného seznamu, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví, není nutné žádat o stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin.
(10)
Bacalhau neboli portugalská treska se vyrábí dalším sušením čerstvých solených ryb. Používání polyfosforečnanů by tento proces sušení mohlo ovlivnit. Kromě toho by toto použití rovněž mohlo bránit rozvoji typické barvy a chuti portugalské tresky bacalhau. Solené ryby, které jsou ošetřeny pomocí fosforečnanů, by proto nebyly žádány výrobci tradičních bacalhau. Aby se umožnilo výrobcům tradičních bacalhau přizpůsobit se situaci, kdy lze na trh uvést ryby ošetřené pomocí fosforečnanů, mělo by být navrženo přechodné období. Během tohoto období mohou výrobci tradičních bacalhau uzavírat dohody s dodavateli a seznámit se s analytickými metodami, které se mohou používat ke kontrole přítomnosti fosforečnanů přidávaných do ryb.
(11)
V zájmu dalšího posouzení dopadu na dostupnost čerstvých solených ryb pro výrobu bacalhau bude Komise po tři roky sledovat používání polyfosforečnanů v hlavních producentských zemích solené tresky.
(12)
Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. října 2013.
VERORDENING (EU) Nr. 1068/2013 VAN DE COMMISSIE
van 30 oktober 2013
tot wijziging van bijlage II van Verordening (EG) nr. 1333/2008 van het Europees Parlement en de Raad wat betreft het gebruik van difosfaten (E 450), trifosfaten (E 451) en polyfosfaten (E 452) in nat gezouten vis
(Voor de EER relevante tekst)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1333/2008 van het Europees Parlement en de Raad van 16 december 2008 inzake levensmiddelenadditieven (1), en met name artikel 10, lid 3, en artikel 30, lid 5,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Bijlage II bij Verordening (EG) nr. 1333/2008 bevat een EU-lijst van voor gebruik in levensmiddelen goedgekeurde levensmiddelenadditieven en van de gebruiksvoorwaarden daarvoor.
(2)
Die lijst kan worden gewijzigd volgens de procedure van Verordening (EG) nr. 1331/2008 van het Europees Parlement en de Raad van 16 december 2008 tot vaststelling van een uniforme goedkeuringsprocedure voor levensmiddelenadditieven, voedingsenzymen en levensmiddelenaroma’s (2).
(3)
De EU-lijst van levensmiddelenadditieven kan overeenkomstig artikel 3, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1331/2008 hetzij op initiatief van de Commissie, hetzij ingevolge een aanvraag worden bijgewerkt.
(4)
Op 19 juni 2009 is een aanvraag ingediend voor de goedkeuring van het gebruik van difosfaten (E 450), trifosfaten (E 451) en polyfosfaten (E 452) in nat gezouten vis, die ter kennis van de lidstaten is gebracht.
(5)
Vis kan door toevoeging van hoge zoutgehaltes worden gezouten en geconserveerd. Het proces van het zouten heeft zich van één enkele stap tot een proces met meerdere stappen ontwikkeld en omvat een fase van voorzouten, die de duur van het zouten verkort en een relatief homogene zoutconcentratie in de visspieren mogelijk maakt. Hiertoe wordt de vis eerst voorgezouten door een injectie en/of gepekeld met een gecontroleerd zoutgehalte bevattende geprepareerde pekel. Vervolgens wordt de vis droog gezouten om de juiste zoutconcentratie in het eindproduct te bewerkstelligen.
(6)
Tijdens deze lange bewaring kan oxidatie nog steeds voorkomen, met name in de vetten die zich in de visspieren bevinden. Dit leidt tot een verandering van de kleur en de smaak. De oxidatie wordt door de metaalionen die zich in de visspieren en het gebruikte zout bevinden, versneld. Difosfaten (E 450), trifosfaten (E 451) en polyfosfaten (E 452) hebben bewezen de meest doeltreffende bescherming tegen oxidatie van gezouten vis te bieden, omdat zij chemische complexen met metaalionen vormen. De meeste toegevoegde fosfaten evenals het zout worden verwijderd door de vis voor consumptie in water te weken. Het watergehalte in het nat gezouten product wordt door dit gebruik van fosfaten niet verhoogd. Gezouten vis waarvan de oorspronkelijke kleur en smaak zijn behouden, is vooral op de Spaanse, Italiaanse en Griekse markt zeer geliefd.
(7)
Artikel 3 juncto artikel 6, lid 4, van Richtlijn 2000/13/EG van het Europees Parlement en de Raad van 20 maart 2000 betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgeving der lidstaten inzake de etikettering en presentatie van levensmiddelen alsmede inzake de daarvoor gemaakte reclame (3) bepaalt dat het gebruik van fosfaten in nat gezouten vis in de lijst van ingrediënten op het etiket moet worden vermeld. Levensmiddelenbedrijven kunnen op hun producten ook aangeven dat geen polyfosfaten werden gebruikt.
(8)
Aangezien de meeste toegevoegde fosfaten door het weken in water worden verwijderd, zal de blootstelling van de consument aan fosfaten minimaal zijn en er is om die reden geen effect op de gezondheid van de mens te verwachten. Het is daarom passend het gebruik van difosfaten (E 450), trifosfaten (E 451) en polyfosfaten (E 452) voor het conserveren van nat gezouten vis toe te staan.
(9)
Overeenkomstig artikel 3, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1331/2008 moet de Commissie het advies van de Europese Autoriteit voor voedselveiligheid inwinnen met het oog op de bijwerking van de EU-lijst van levensmiddelenadditieven in bijlage II bij Verordening (EG) nr. 1333/2008, tenzij die bijwerking geen gevolgen kan hebben voor de gezondheid van de mens. Aangezien het bij de toelating van het gebruik van difosfaten (E 450), trifosfaten (E 451) en polyfosfaten (E 452) als conserveermiddel van nat gezouten vis gaat om een bijwerking van die lijst die geen gevolgen kan hebben voor de gezondheid van de mens, behoeft het advies van de Europese Autoriteit voor voedselveiligheid niet te worden ingewonnen.
(10)
Bacalhau of Portugese stokvis wordt geproduceerd door nat gezouten vis verder te drogen. Het gebruik van polyfosfaten zou dit droogproces kunnen beïnvloeden. Daarnaast zou het gebruik ervan ook de ontwikkeling van de kenmerkende kleur en smaak van bacalhau kunnen belemmeren. Met fosfaten behandelde gezouten vis zou daarom niet gewenst zijn door de producenten van traditionele bacalhau. Om de traditionele bacalhauproducenten in staat te stellen zich aan te passen aan de situatie waarin met fosfaten behandelde vis in de handel wordt gebracht, dient een overgangsperiode te worden voorgesteld. Tijdens deze periode hebben traditionele bacalhauproducenten de mogelijkheid overeenkomsten met leveranciers te sluiten en zich vertrouwd te maken met de analysemethoden voor het controleren van de toegevoegde fosfaten in de vis.
(11)
Om het effect van de beschikbaarheid van nat gezouten vis op de productie van bacalhau verder te beoordelen, zal de Commissie gedurende drie jaar toezicht houden op het gebruik van polyfosfaten in de landen waar veel gezouten kabeljauw wordt geproduceerd.
(12)
Gezien het bovenstaande moet bijlage II bij Verordening (EG) nr. 1333/2008 dienovereenkomstig worden gewijzigd.
(13)
De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor de voedselketen en de diergezondheid,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Bijlage II bij Verordening (EG) nr. 1333/2008 wordt gewijzigd overeenkomstig de bijlage bij deze verordening.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 30 oktober 2013.