PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
UITVOERINGSBESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 3 april 2014
betreffende de identificatie van technische ICT-specificaties die in aanmerking kunnen komen om te dienen als referentie in openbare aanbestedingen
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EU) nr. 1025/2012 van het Europees Parlement en de Raad van 25 oktober 2012 betreffende Europese normalisatie, tot wijziging van de Richtlijnen 89/686/EEG en 93/15/EEG van de Raad alsmede de Richtlijnen 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG en 2009/105/EG van het Europees Parlement en de Raad en tot intrekking van Beschikking 87/95/EEG van de Raad en Besluit nr. 1673/2006/EG van het Europees Parlement en de Raad (1), en met name artikel 13, lid 1,
Na raadpleging van het Europees multi-stakeholderplatform inzake ICT-normalisatie,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Normalisatie speelt een belangrijke rol bij de ondersteuning van de Europa 2020-strategie, zoals beschreven in de mededeling van de Commissie „Europa 2020: een strategie voor slimme, duurzame en inclusieve groei” (2). Verschillende vlaggenschipinitiatieven van de Europa 2020-strategie benadrukken het belang van vrijwillige normalisatie in de markten voor producten en diensten teneinde de verenigbaarheid en interoperabiliteit tussen diensten en producten te waarborgen, technische ontwikkelingen te stimuleren en innovatie te ondersteunen.
(2)
In de digitale samenleving worden normalisatieproducten onmisbaar om de interoperabiliteit tussen apparatuur, toepassingen, dataopslagplaatsen, diensten en netwerken te waarborgen. In de mededeling van de Commissie „Een strategische visie voor Europese normen: de duurzame groei van de Europese economie tussen nu en 2020 bevorderen en versnellen” (3) worden de specifieke omstandigheden van ICT-normalisatie herkend, waarbij ICT-oplossingen, -toepassingen en -diensten vaak worden ontwikkeld door wereldwijde ICT-fora en -consortia die zich hebben ontwikkeld tot leidende organisaties voor de ontwikkeling van ICT-normen.
(3)
Verordening (EU) nr. 1025/2012 heeft tot doel het Europese kader voor normalisatie te moderniseren en te verbeteren. Er wordt een systeem opgezet waarbij de Commissie kan besluiten de relevantste en meest algemeen aanvaarde technische ICT-specificaties die zijn afgegeven door een organisatie die geen Europese, internationale of nationale normalisatieorganisatie is, te identificeren. De mogelijkheid om het volledige scala van technische ICT-specificaties te gebruiken bij de aankoop van hardware, software en informatietechnologiediensten maakt interoperabiliteit mogelijk, kan helpen te voorkomen dat overheidsdiensten aan een bepaalde technologie vast komen te zitten en bevordert de concurrentie bij de levering van interoperabele ICT-oplossingen.
(4)
De technische ICT-specificaties die in aanmerking kunnen komen om te dienen als referentie in openbare aanbestedingen, moeten voldoen aan de eisen die zijn opgenomen in bijlage II bij Verordening (EU) nr. 1025/2012. De naleving van deze eisen geeft de overheden de zekerheid dat de technische specificaties zijn vastgesteld in overeenstemming met de beginselen van openheid, eerlijkheid, objectiviteit en non-discriminatie, die zijn erkend door de Wereldhandelsorganisatie (WTO) op het gebied van de normalisatie.
(5)
Het besluit om de ICT-specificaties te erkennen moet worden goedgekeurd na raadpleging van de Europese multi-stakeholderplatform inzake ICT-normalisatie dat is opgericht bij Besluit 2011/C 349/04 van de Commissie (4), aangevuld met andere vormen van raadpleging van de sectorale deskundigen.
(6)
Op 17 oktober 2013 heeft het Europese multi-stakeholderplatform inzake ICT-normalisatie een eerste reeks van zes technische ICT-specificaties beoordeeld: Internet Protocol versie 6 (IPv6), Lightweight Directory Access Protocol versie 3 (LDAPv3), Domain Name System Security Extensions (DNSSEC), DomainKeys Identified Mail Signatures (DKIM), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (ECMA-402) en Extensible Markup Language versie 1.0 (W3C XML). Het platform heeft een positief advies uitgebracht over de identificatie van deze specificaties. De zes technische specificaties zijn vervolgens voorgelegd aan een uitgebreide openbare raadpleging waarbij het advies van het platform bevestigd werd.
(7)
De specificatie „IPv6” is afgegeven door de Internet Engineering Task Force (IETF) en omvat een reeks technische specificaties die moeten worden toegepast op een breed scala van apparatuur en diensten via verschillende reeksen „verzoeken om commentaar” (RFC's). Afhankelijk van de context en de toepassing moeten openbare aanbesteders de RFC's selecteren die nodig zijn voor elk product of elke dienst zonder een belemmering te vormen voor de interoperabiliteit. „IPv6” breidt het aantal beschikbare IP-adressen uit zodat het toenemende aantal besturingssystemen, webservers, zoekmachines en multimedialocaties succesvol met elkaar kunnen communiceren. „IPv6” is gebaseerd op geavanceerde technologische ontwikkelingen, en ondersteunt de voortdurende groei van het internet en maakt nieuwe internetscenario's mogelijk, zoals „het internet der dingen”.
(8)
Het internetprotocol „LDAPv3” is afgegeven door de Internet Engineering Task Force (IETF) voor toegang tot gedistribueerde nummerinformatiediensten die functioneren overeenkomstig X.500-data- en dienstenmodellen. „LDAPv3” is omschreven in een reeks „Standard Track RFC's” van het IETF en wordt in detail beschreven in RFC 4510 t/m 4519; „LDAPv3” maakt het mogelijk te zorgen voor een hoge mate van beschikbaarheid door de replicatie van LDAP-servers. De meeste producten voor nummerinlichtingendiensten die van belang zijn voor de markt ondersteunen „LDAPv3”. Het is een stabiele technologie die kan leiden tot meer interoperabiliteit en het vormt een de-factonorm voor authentificatie, autorisatie en gebruikers- en adressenlijsten voor ICT-systemen die kunnen zorgen voor een betere toegankelijkheid en continuïteit, met name bij openbare diensten die door de overheid worden geleverd.
(9)
„DNSSEC” werd afgegeven door de Internet Engineering Task Force (IETF) en is een veiligheidsuitbreiding van het domeinnamensysteem (DNS) ten behoeve van de authentificatie van de oorsprong van gegevens en de bescherming van gegevensintegriteit in het domeinnamensysteem (DNS) zelf. De specificatie „DNSSEC” omvat de reeks documenten die de kern vormt van de DNS-veiligheidsuitbreidingen die nodig zijn voor de ondersteuning van overheidsopdrachten uit het „DNSSEC”-pakket. Met „DNSSEC” is het DNS beter uitgerust voor de uitwisseling van de veiligheidsparameters die zijn gekoppeld aan de domeinnamen. Dit versterkt het vertrouwen in het DNS (een essentiële en fundamentele internetdienst) en maakt daarmee het gebruik ervan mogelijk als infrastructuur voor de opslag van certificaten, distributie en verificatie van toepassingen.
(10)
„DKIM” is een technische ICT-specificatie die is ontwikkeld door de Internet Engineering Task Force (IETF) en die het mogelijk maakt voor een persoon of een organisatie die eigenaar is van het domein van ondertekening om een zekere mate van verantwoordelijkheid op zich nemen voor een bericht door associatie van het domein met het bericht. DKIM scheidt de kwestie van de identiteit van de ondertekenaar van het bericht van de ogenschijnlijke auteur van het bericht. Bevestiging van de verantwoordelijkheid wordt gevalideerd door middel van een cryptografische handtekening en door rechtstreeks raadpleging van het domein van de ondertekenaar om de juiste openbare sleutel op te halen. „DKIM” wordt in verschillende marktsectoren uitgevoerd, n.l. de financiële sector en de banksector, e-mailproviders, sociale netwerken of internethandelaanbieders. Als „DKIM” door openbare instanties wordt gebruikt, zorgt het voor een basisniveau van vertrouwen in de oorsprong van berichten, zodat de interoperabiliteit tussen verzendende en ontvangende organisaties verbetert.
(11)
„ECMA-402” is ontwikkeld door ECMA en is een algemene multifunctionele programmeertaal die wordt beschreven door verschillende specificaties die zijn aangepast aan de linguïstische en culturele conventies die in verschillende menselijke talen en in verschillende landen worden gebruikt. De serie ECMAScript is een veelgebruikte programmeertaal op het wereldwijde web, ook in Europa. Het gebruik ervan is zeer breed en bestrijkt webtoepassingen zoals internetbrowsers, servertoepassingen zoals elektronisch bankieren, e-mailservers of zelfs computerspelletjes; daarnaast is het een belangrijke programmeertaal voor gebruik op het wereldwijde web. De door ECMA-402 geboden mogelijkheden voor internationalisering vormen een verbetering van ECMAScript die met name voor de meertalige Europese omgeving relevant is. De specificaties en normen voor ECMAScript dragen doeltreffend bij aan een betere interoperabiliteit en zijn gewoonlijk opgenomen in de nationale lijsten van interoperabiliteitsnormen en specificaties ten behoeve van overheidsopdrachten.
(12)
„W3C XML” dat is uitgegeven door het World Wide Web Consortium (W3C), is een pakket van gerelateerde specificaties voor gegevensstructuren ter bevordering van breed schaalbare uitwisseling van informatie en rekenhulpmiddelen. XML versie 1.0 is momenteel een van de meest gebruikte formaten voor de uitwisseling van gestructureerde informatie en veel andere specificaties voor gegevensformaten zijn gebaseerd op uitbreidingen van XML. Het wijdverbreide gebruik als een formaat voor zowel communicatie tussen personen als communicatie tussen computers maakt XML een onlosmakelijk onderdeel van het meeste internetgebruik. Aanbesteders moeten de specificaties selecteren die aansluiten bij de eisen voor hetgeen zij willen kopen. De grootschalige verspreiding van XML in de opgeslagen gegevens en netwerken van de wereld zorgt ervoor dat het de komende decennia een belangrijk formaat voor wereldwijde ICT-interoperabiliteit tussen toepassingen, diensten en producten is,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
De technische ICT-specificaties die in aanmerking kunnen komen om te dienen als referentie in openbare aanbestedingen, worden beschreven in de bijlage.
Artikel 2
Dit besluit treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Gedaan te Brussel, 3 april 2014.