NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 468/2014
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu)
(ECB/2014/17)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 6 a článek 132 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 34 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 3, článek 6 a čl. 33 odst. 2 tohoto nařízení,
s ohledem na Interinstitucionální dohodu mezi Evropským parlamentem a Evropskou centrální bankou o praktických podmínkách uplatňování demokratické odpovědnosti a dohledu nad plněním úkolů, které jsou ECB svěřeny v rámci jednotného mechanismu dohledu (2),
s ohledem na veřejné konzultace a analýzy provedené v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) č. 1024/2013,
s ohledem na návrh Rady dohledu a na základě konzultací s vnitrostátními příslušnými orgány,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1024/2013 (dále jen „nařízení o jednotném mechanismu dohledu“) zavádí jednotný mechanismus dohledu, který sestává z Evropské centrální banky (ECB) a vnitrostátních příslušných orgánů zúčastněných členských států.
(2)
V rámci článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu má ECB výlučnou pravomoc plnit mikroobezřetnostní úkoly, které jí byly svěřeny na základě článku 4 uvedeného nařízení a které se týkají úvěrových institucí usazených v zúčastněných členských státech. ECB odpovídá za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu a za výkon dohledu nad fungováním systému na základě odpovědnosti a postupů uvedených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
(3)
Pokud je to vhodné a aniž jsou dotčeny povinnosti a odpovědnost ECB za úkoly jí svěřené nařízením o jednotném mechanismu dohledu, mají vnitrostátní příslušné orgány povinnost pomáhat ECB s přípravou a prováděním veškerých aktů týkajících se úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v souvislosti se všemi úvěrovými institucemi, a to za podmínek stanovených v nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v tomto nařízení, včetně pomoci při činnostech ověřování. Za tímto účelem by se vnitrostátní příslušné orgány při plnění úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu měly řídit pokyny vydanými ECB.
(4)
Aniž by byla dotčena úloha Eurosystému a Evropské rady pro systémová rizika, musí ECB, vnitrostátní příslušné orgány a vnitrostátní pověřené orgány plnit makroobezřetnostní úkoly uvedené v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a postupovat podle koordinačních postupů zakotvených v tomto článku, v tomto nařízení a v příslušných právních předpisech Unie.
(5)
V rámci jednotného mechanismu dohledu jsou příslušné úkoly ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti dohledu rozděleny podle významu subjektů, které spadají do oblasti působnosti jednotného mechanismu dohledu. Toto nařízení zejména vymezuje specifickou metodiku pro hodnocení tohoto významu, jak vyžaduje čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB má působnost v oblasti přímého dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi, smíšenými finančními holdingovými společnostmi usazenými v zúčastněných členských státech a pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, které jsou významné. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB v konkrétních případech rozhodnout o převzetí přímého dohledu nad danými subjekty, je-li to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování standardů dohledu, jsou vnitrostátní příslušné orgány odpovědné za přímý dohled nad méně významnými subjekty.
(6)
S cílem zohlednit aktuální vývoj v legislativě Unie v oblasti sankcí a judikaturu Evropského soudu pro lidská práva, pokud se týká oddělení stadia vyšetřování a rozhodování, zřídí ECB samostatnou vyšetřovací jednotku, která bude samostatně vyšetřovat porušení pravidel a rozhodnutí v oblasti dohledu.
(7)
Čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanoví, že ECB na základě konzultace s vnitrostátními příslušnými orgány a na základě návrhu Rady dohledu přijme a zveřejní rámec pro provádění spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(8)
Čl. 33 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanoví, že ECB musí prostřednictvím nařízení a rozhodnutí zveřejnit podrobné operační postupy pro provádění úkolů, které jsou jí uvedeným nařízením svěřeny. Toto nařízení obsahuje ustanovení, kterými se provádí čl. 33 odst. 2, pokud se týká spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(9)
V důsledku těchto skutečností toto nařízení dále rozvíjí a upřesňuje postupy spolupráce, které jsou na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu zavedeny v rámci jednotného mechanismu dohledu mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány, případně rovněž vnitrostátními pověřenými orgány, a tím zajišťuje účinné a konzistentní fungování jednotného mechansimu dohledu.
(10)
ECB přikládá velký význam komplexnímu posouzení úvěrových institucí včetně posouzení rozvahy, které musí provést před tím, než převezme své úkoly. To platí i pro všechny členské státy, které vstoupí do eurozóny, a připojí se tedy k jednotnému mechanismu dohledu po datu zahájení dohledu v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
(11)
Pro plynulé fungování jednotného mechanismu dohledu je zásadní, aby ECB plně spolupracovala s vnitrostátními příslušnými orgány a aby si vyměňovaly veškeré informace, které mohou mít dopad na jejich příslušné úkoly, zejména veškeré informace, které vnitrostátní příslušné orgány využívají, pokud se týká postupů, které mohou mít dopad na bezpečnost a spolehlivost dohlíženého subjektu nebo které ovlivňují postupy v oblasti dohledu nad těmito subjekty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a účel
1. Toto nařízení stanoví pravidla týkající se všech těchto skutečností:
a)
rámce uvedeného v čl. 6 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, tj. rámce pro provádění článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud se týká spolupráce v rámci jednotného mechanismu dohledu, který obsahuje:
i)
specifickou metodiku pro posouzení a přezkum toho, zda dohlížený subjekt je klasifikován jako významný či méně významný podle kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a opatření vyplývající z tohoto posouzení,
ii)
vymezení postupů včetně lhůt, a to i ve vztahu k možnosti vnitrostátních příslušných orgánů vypracovat návrh rozhodnutí, jenž bude zaslán ECB ke zvážení, pro vztah mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ohledně dohledu nad významnými dohlíženými subjekty,
iii)
vymezení postupů včetně lhůt, pokud se týká vztahu mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ohledně dohledu nad méně významnými dohlíženými subjekty. Tyto postupy zejména vyžadují, aby vnitrostátní příslušné orgány v závislosti na jednotlivých případech vymezených v tomto nařízení:
-
oznámily ECB jakékoli podstatné řízení v oblasti dohledu,
-
na žádost ECB dále vyhodnotily konkrétní aspekty tohoto řízení,
-
ECB předaly návrhy podstatných rozhodnutí v oblasti dohledu, k nimž může ECB zaujmout stanovisko;
b)
spolupráce a výměny informací mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu, pokud jde o postupy, které se týkají významných dohlížených subjektů a méně významných dohlížených subjektů včetně společných postupů pro udělování povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, odebrání těchto povolení a posuzování nabývání a zcizování kvalifikovaných účastí;
c)
postupů týkajících se spolupráce mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány, pokud se týká makroobezřetnostních úkolů a nástrojů ve smyslu článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
d)
postupů týkajících se fungování úzké spolupráce ve smyslu článku 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, které se použijí ve vztahu mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány;
e)
postupů týkajících se spolupráce mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány ve vztahu k článkům 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu včetně určitých aspektů podávání zpráv v oblasti dohledu;
f)
postupů týkajících se příjímání rozhodnutí v oblasti dohledu, jež jsou určena dohlíženým subjektům a jiným osobám;
g)
jazykových ujednání mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány a mezi ECB a dohlíženými subjekty a jinými osobami;
h)
postupů platných pro pravomoci ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti sankcí v rámci jednotného mechanismu dohledu, pokud se týká úkolů svěřených ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
i)
přechodných ustanovení.
2. Tímto nařízením nejsou dotčeny úkoly v oblasti dohledu, které ECB nebyly svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a které proto mají i nadále vnitrostátní orgány.
3. Toto nařízení se vykládá zejména ve spojení s rozhodnutím ECB/2004/2 (3) a jednacím řádem Rady dohledu Evropské centrální banky (4), zejména pokud se týká rozhodování v rámci jednotného mechanismu dohledu včetně postupů, které se vztahují na Radu dohledu a Radu guvernérů, pokud se týká neuplatnění námitek ze strany Rady guvernérů ve smyslu čl. 26 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a ostatními příslušnými právními akty včetně rozhodnutí ECB/2014/16 (5).
Článek 2
Definice
Není-li uvedeno jinak, platí pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení o jednotném mechanismu dohledu spolu s těmito definicemi:
1)
„povolením“ se rozumí povolení ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 42 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (6);
2)
„pobočkou“ se rozumí pobočka ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 17 nařízení (EU) č. 575/2013;
3)
„společnými postupy“ se rozumí postupy zakotvené v části V, pokud se týká udělování povolení k zahájení činnosti úvěrové instituce, odebrání povolení vykonávat tuto činnost a rozhodování ohledně kvalifikovaných účastí;
4)
„členským státem eurozóny“ se rozumí členský stát, jehož měnou je euro;
5)
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, z nichž alespoň jeden je úvěrovou institucí, která se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, nebo podniky vzájemně propojené ve smyslu článku 22 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7), včetně jakékoli její podskupiny;
6)
„společným týmem dohledu“ se rozumí tým osob vykonávajících dohled, který je pověřen dohledem nad významným dohlíženým subjektem nebo nad významnou dohlíženou skupinou;
7)
„méně významným dohlíženým subjektem“ se rozumí jak a) méně významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě eurozóny, tak b) méně významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě mimo eurozónu, jenž je zúčastněným členským státem;
8)
„méně významným dohlíženým subjektem, který se nachází v členském státě eurozóny“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v členském státě eurozóny a který nemá postavení významného dohlíženého subjektu ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
9)
„vnitrostátním příslušným orgánem“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu definice obsažené v čl. 2 bodu 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Touto definicí nejsou dotčena ujednání na základě vnitrostátních právních předpisů, která svěřují určité úkoly v oblasti dohledu národní centrální bance, která není určena jako vnitrostátní příslušný orgán. V tomto případě národní centrální banka plní tyto úkoly v rámci vymezeném ve vnitrostátních právních předpisech a v tomto nařízení. V tomto případě se odkaz na vnitrostátní příslušný orgán v tomto nařízení přiměřeně vztahuje na národní centrální banku, pokud jde o úkoly, které jsou jí přiděleny na základě vnitrostátních právních předpisů;
10)
„vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci“ se rozumí vnitrostátní příslušný orgán pověřený zúčastněným členským státem v úzké spolupráci v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8);
11)
„vnitrostátním pověřeným orgánem“ se rozumí vnitrostátní pověřený orgán ve smyslu definice obsažené v čl. 2 bodu 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
12)
„vnitrostátním pověřeným orgánem v úzké spolupráci“ se rozumí vnitrostátní pověřený orgán mimo eurozónu, který zúčastněný členský stát v úzké spolupráci pověřil pro účely plnění úkolů souvisejících s článkem 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
13)
„členským státem mimo eurozónu“ se rozumí členský stát, jehož měnou není euro;
14)
„mateřským podnikem“ se rozumí mateřský podnik ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 15 nařízení (EU) č. 575/2013;
15)
„zúčastněným členským státem v úzké spolupráci“ se rozumí členský stát mimo eurozónu, který navázal úzkou spolupráci s ECB v souladu s článkem 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
16)
„významným dohlíženým subjektem“ se rozumí jak a) významný dohlížený subjekt, který se nachází v členském státě eurozóny, tak b) významný dohlížený subjekt, který se nachází v zúčastněném členském státě mimo eurozónu;
17)
„významným dohlíženým subjektem, který se nachází v členském státě eurozóny“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v členském státě eurozóny a který má postavení významného dohlíženého subjektu podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
18)
„významným dohlíženým subjektem, který se nachází v zúčastněném členském státě mimo eurozónu“ se rozumí dohlížený subjekt, který je usazen v zúčastněném členském státě mimo eurozónu a který má postavení významného dohlíženého subjektu podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
19)
„dceřinou společností“ se rozumí dceřiná společnost ve smyslu definice obsažené v čl. 4 odst. 1 bodu 16 nařízení (EU) č. 575/2013;
20)
„dohlíženým subjektem“ se rozumí kterýkoli z těchto subjektů: a) úvěrová instituce usazená v zúčastněném členském státě, b) finanční holdingová společnost usazená v zúčastněném členském státě, c) smíšená finanční holdingová společnost usazená v zúčastněném členském státě, pokud splňuje podmínky vymezené v bodu 21 písm. b), d) pobočka usazená v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě.
Ústřední protistrana ve smyslu definice obsažené v čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (9), která je kvalifikována jako úvěrová instituce ve smyslu směrnice 2013/36/EU, se považuje za dohlížený subjekt v souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu, tímto nařízením a příslušnými právními předpisy Unie, aniž by přitom byl dotčen dohled, který nad ústřední protistranou vykonává dotčený vnitrostátní příslušný orgán ve smyslu nařízení (EU) č. 648/2012;
21)
„dohlíženou skupinou“ se rozumí kterýkoli z těchto subjektů:
a)
skupina, jejímž mateřským podnikem je úvěrová instituce nebo finanční holdingová společnost, jejíž ústředí se nachází v zúčastněném členském státě;
b)
skupina, jejímž mateřským podnikem je smíšená finanční holdingová společnost, jejíž ústředí se nachází v zúčastněném členském státě, je-li koordinátor finančního konglomerátu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES (10) orgánem příslušným k dohledu nad úvěrovými institucemi a je-li rovněž koordinátorem ve funkci orgánu dohledu nad úvěrovými institucemi;
c)
dohlížené subjekty, které mají ústředí ve stejném zúčastněném členském státě, pokud jsou trvale přidruženy k ústřednímu subjektu, který nad nimi vykonává dohled za podmínek vymezených v článku 10 nařízení (EU) č. 575/2013 a který je usazen ve stejném zúčastněném členském státě;
22)
„významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí dohlížená skupina, která má postavení významné dohlížené skupiny podle rozhodnutí ECB na základě čl. 6 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
23)
„méně významnou dohlíženou skupinou“ se rozumí dohlížená skupina, která nemá postavení významné dohlížené skupiny ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
24)
„řízením ECB v oblasti dohledu“ se rozumí činnost ECB, která směřuje k přípravě vydání rozhodnutí ECB v oblasti dohledu včetně společných postupů a ukládání správních peněžitých sankcí. Na všechna řízení ECB v oblasti dohledu se vztahuje část III. Nestanoví-li část X jinak, platí část III rovněž pro ukládání správních peněžitých sankcí;
25)
„řízením vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu“ se rozumí činnost vnitrostátního příslušného orgánu, která směřuje k přípravě vydání rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, které je určeno jednomu či více dohlíženým subjektům nebo skupinám či jedné či více dalším osobám, včetně ukládání správních sankcí;
26)
„rozhodnutím ECB v oblasti dohledu“ se rozumí právní akt přijatý ECB při plnění úkolů a výkonů pravomocí, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, jenž má formu rozhodnutí ECB, je určen jednomu či více dohlíženým subjektům nebo skupinám či jedné či více dalším osobám a nejedná se o obecně závazný právní akt;
27)
„třetí zemí“ se rozumí země, která není členským státem, ani členským státem Evropského hospodářského prostoru;
28)
„pracovním dnem“ se rozumí den, který není sobotou, nedělí, ani svátkem ECB v souladu s kalendářem platným v ECB (11).
ČÁST II
USPOŘÁDÁNÍ JEDNOTNÉHO MECHANISMU DOHLEDU
HLAVA 1
STRUKTURY PRO DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI A MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
KAPITOLA 1
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty
Článek 3
Společné týmy dohledu
1. Společný tým dohledu bude ustaven pro dohled nad každým významným subjektem nebo každou významnou skupinou, nad nimiž je vykonáván dohled v zúčastněných členských státech. Každý společný tým dohledu se skládá ze zaměstnanců ECB a vnitrostátních příslušných orgánů jmenovaných podle článku 4, kteří pracují pod vedením pověřeného zaměstnance ECB (dále jen „koordinátor společného týmu dohledu“) a jednoho či více dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů, jak je uvedeno dále v článku 6.
2. Aniž by byla dotčena ostatní ustanovení tohoto nařízení, zahrnují úkoly společného týmu dohledu zejména:
a)
provádění procesu dohledu a hodnocení uvedeného v článku 97 směrnice 2013/36/EU ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině, nad nimiž je vykonáván dohled ze strany společného týmu dohledu;
b)
účast na přípravě programu dohledových šetření při zohlednění procesu dohledu a hodnocení, přičemž tento program se předkládá Radě dohledu včetně plánu kontrol na místě ve smyslu článku 99 směrnice 2013/36/ES, a to pro významný dohlížený subjekt nebo významnou dohlíženou skupinu;
c)
provádění programu dohledových šetření, který byl schválen ECB, a všech rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, pokud se týká významného dohlíženého subjektu nebo významné dohlížené skupiny, nad nimiž je vykonáván dohled ze strany společného týmu dohledu;
d)
zajištění koordinace s týmem provádějícím kontrolu na místě ve smyslu části XI, pokud se týká provádění plánu kontrol na místě;
e)
případná spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem.
Článek 4
Ustavení a složení společných týmů dohledu
1. ECB je pověřena ustavením a složením společných týmů dohledu. Jmenování zaměstnanců z řad vnitrostátních příslušných orgánů do společných týmů dohledu provádějí relevantní vnitrostátní příslušné orgány v souladu s odstavcem 2.
2. V souladu se zásadami uvedenými v čl. 6 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a aniž by byl dotčen článek 31 uvedeného nařízení, vnitrostátní příslušný orgán jmenuje z řad svých zaměstnanců jednu či více osob členem nebo členy společného týmu dohledu. Zaměstnanec z řad vnitrostátního příslušného orgánu může být jmenován členem více než jednoho společného týmu dohledu.
3. Bez ohledu na odstavec 2 může ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány změnily jmenování, jež učinily pro účely složení společného týmu dohledu.
4. Pokud v zúčastněném členském státě vykonává úkoly v oblasti dohledu více než jeden vnitrostátní příslušný orgán nebo pokud vnitrostátní právní předpisy zúčastněného členského státu svěří národní centrální bance konkrétní úkoly v oblasti dohledu a národní centrální banka není vnitrostátním příslušným orgánem, příslušné orgány koordinují svou účast ve společných týmech dohledu.
5. ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti se společnými týmy dohledu.
Článek 5
Zapojení zaměstnanců národních centrálních bank zúčastněných členských států
1. Národní centrální banky zúčastněných členských států, které jsou v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy zapojeny do obezřetnostního dohledu nad významným dohlíženým subjektem nebo nad významnou dohlíženou skupinou, avšak nejsou vnitrostátními příslušnými orgány, mohou rovněž jednoho či několik svých zaměstnanců jmenovat do společného týmu dohledu.
2. O těchto jmenováních je třeba vyrozumět ECB a článek 4 se použije obdobně.
3. Jsou-li do společného týmu dohledu jmenováni zaměstnanci národních centrálních bank zúčastněných členských států, vykládají se odkazy na vnitrostátní příslušné orgány v souvislosti se společnými týmy dohledu tak, že obsahují odkaz na tyto národní centrální banky.
Článek 6
Koordinátor společného týmu dohledu a dílčí koordinátoři
1. Koordinátor společného týmu dohledu za pomoci dílčích koordinátorů z vnitrostátních příslušných orgánů ve smyslu odstavce 2 zajišťuje koordinaci činnosti společného týmu dohledu. Za tímto účelem se členové společného týmu dohledu řídí pokyny koordinátora společného týmu dohledu, pokud se týká jejich úkolů ve společném týmu dohledu. Tím nejsou dotčeny jejich úkoly a povinnosti ve vztahu k jejich relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
2. Každý vnitrostátní příslušný orgán, který do společného týmu dohledu jmenuje více než jednoho zaměstnance, určí jednoho z těchto zaměstnanců jako dílčího koordinátora (dále jen „dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu“). Dílčí koordinátoři z vnitrostátních příslušných orgánů napomáhají koordinátorovi společného týmu dohledu, pokud jde o organizaci a koordinaci úkolů ve společném týmu dohledu, zejména pokud se týká zaměstnanců, kteří byli jmenováni týmž vnitrostátním příslušným orgánem jako příslušný dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu. Dílčí koordinátor z vnitrostátního příslušného orgánu může udílet pokyny členům společného týmu dohledu, kteří byli jmenováni stejným vnitrostátním příslušným orgánem, pokud tyto pokyny nejsou v rozporu s pokyny udělenými koordinátorem společného týmu dohledu.
KAPITOLA 2
Dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty
Článek 7
Zapojení zaměstnanců z jiných vnitrostátních příslušných orgánů v týmu dohledu vnitrostátního příslušného orgánu
Aniž by byl dotčen čl. 31 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud ECB ve vztahu k dohledu nad méně významnými dohlíženými subjekty rozhodne, že je vhodné do týmu dohledu vnitrostátního příslušného orgánu zapojit zaměstnance z jednoho či více vnitrostátních příslušných orgánů, může ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušný orgán zapojil zaměstnance těchto jiných vnitrostátních příslušných orgánů.
HLAVA 2
DOHLED NA KONSOLIDOVANÉM ZÁKLADĚ A ÚČAST ECB A VNITROSTÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ V KOLEGIÍCH ORGÁNŮ DOHLEDU
Článek 8
Dohled na konsolidovaném základě
1. V souladu s článkem 111 směrnice 2013/36/EU vykonává ECB dohled na konsolidovaném základě nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi, které jsou významné na konsolidovaném základě, pokud je mateřský podnik mateřskou institucí v zúčastněném členském státě nebo mateřskou institucí v EU usazenou v zúčastněném členském státě.
2. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán plní úkoly orgánu dohledu na konsolidovaném základě nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi, které jsou méně významné na konsolidovaném základě.
Článek 9
ECB jako předseda kolegia orgánů dohledu
1. Je-li ECB orgánem dohledu na konsolidovaném základě, předsedá kolegiu ustavenému podle článku 116 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušné orgány zúčastněných členských států, v nichž jsou usazeny případné mateřské podniky, dceřiné společnosti a významné pobočky ve smyslu článku 51 směrnice 2013/36/EU, jsou oprávněny účastnit se kolegia jako pozorovatelé.
2. Není-li ustaveno žádné kolegium podle článku 116 směrnice 2013/36/EU a významný dohlížený subjekt má pobočky v nezúčastněných členských státech, jež se považují za významné v souladu s čl. 51 odst. 1 směrnice 2013/36/EU, ECB spolu s příslušnými orgány hostitelských členských států ustaví kolegium orgánů dohledu.
Článek 10
ECB a vnitrostátní příslušné orgány jako členové kolegií orgánů dohledu
Není-li orgán dohledu na konsolidovaném základě v zúčastněném členském státě, účastní se ECB a vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu v souladu s těmito pravidly a s příslušnými právními předpisy Unie:
a)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech všechny významnými dohlíženými subjekty, účastní se ECB kolegia orgánů dohledu jako člen, zatímco vnitrostátní příslušné orgány jsou oprávněny se téhož kolegia účastnit jako pozorovatelé;
b)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech všechny méně významnými dohlíženými subjekty, účastní se vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu jako členové;
c)
jsou-li dohlížené subjekty v zúčastněných členských státech jak méně významnými, tak i významnými dohlíženými subjekty, účastní se ECB a vnitrostátní příslušné orgány kolegia orgánů dohledu jako členové. Vnitrostátní příslušné orgány zúčastněných členských států, v nichž jsou významné dohlížené subjekty usazeny, jsou oprávněny se účastnit kolegia orgánů dohledu jako pozorovatelé.
HLAVA 3
POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PRÁVA USAZOVÁNÍ A VOLNÉHO POHYBU SLUŽEB
KAPITOLA 1
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb v rámci jednotného mechanismu dohledu
Článek 11
Právo usazování úvěrových institucí v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má významný dohlížený subjekt své ústředí. Informace se poskytují v souladu s požadavky vymezenými v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu svůj záměr v souladu s požadavky vymezenými v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
3. Nerozhodne-li ECB do dvou měsíců od přijetí oznámení jinak, může být pobočka uvedená v odstavci 1 zřízena a může zahájit svou činnost. ECB oznámí tuto informaci vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž bude pobočka usazena.
4. Nerozhodne-li vnitrostátní příslušný orgán domovského členského státu do dvou měsíců od přijetí oznámení jinak, může být pobočka uvedená v odstavci 2 zřízena a může zahájit svou činnost. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí tuto informaci ECB a vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž bude pobočka usazena.
5. Dojde-li ke změně jakékoli informace oznámené podle odstavců 1 a 2, oznámí dohlížený subjekt písemně tuto změnu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, který původní informaci přijal, alespoň jeden měsíc před provedením změny. Tento vnitrostátní příslušný orgán informuje vnitrostátní příslušný orgán členského státu, v němž je pobočka usazena.
Článek 12
Využití volného pohybu služeb ze strany úvěrových institucí v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá poprvé využít volného pohybu služeb vykonáváním své činnosti na území jiného zúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má významný dohlížený subjekt své ústředí. Informace se poskytují v souladu s požadavky vymezenými v čl. 39 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení. Vnitrostátní příslušný orgán o oznámení vyrozumí též vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž budou služby poskytovány.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá poprvé využít volného pohybu služeb vykonáváním své činnosti na území jiného zúčastněného členského státu, to oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s požadavky vymezenými v čl. 39 odst. 1 směrnice 2013/36/EU. O oznámení se vyrozumí ECB a vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž budou služby poskytovány.
KAPITOLA 2
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb v rámci jednotného mechanismu dohledu ze strany úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech
Článek 13
Oznámení o využití práva usazování úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech v rámci jednotného mechanismu dohledu
1. Pokud příslušný orgán nezúčastněného členského státu oznamuje informace uvedené v čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU postupem uvedeným v čl. 35 odst. 3 uvedené směrnice, vnitrostátnímu příslušnému orgánu zúčastněného členského státu, v němž má dojít ke zřízení pobočky, vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí o přijetí tohoto oznámení ECB.
2. Do dvou měsíců od přijetí oznámení od příslušného orgánu nezúčastněného členského státu se ECB, jedná-li se o pobočku, která je významná podle kritérií vymezených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v části IV tohoto nařízení, nebo relevantní vnitrostátní příslušný orgán, jedná-li se o pobočku, která je méně významná podle kritérií vymezených v článku 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v části IV tohoto nařízení, připraví na výkon dohledu nad pobočkou v souladu s články 40 až 46 směrnice 2013/36/EU a v případě potřeby stanoví podmínky, za nichž může pobočka z důvodů obecného zájmu vyvíjet svou činnost v hostitelském členském státě.
3. Vnitrostátní příslušné orgány sdělí ECB podmínky, za kterých může pobočka v jejich členském státě vyvíjet činnost na základě vnitrostátních právních předpisů a z důvodů obecného zájmu.
4. Změna jakékoli informace, kterou úvěrová instituce, jež hodlá zřídit pobočku, poskytla podle bodů b), c) nebo d) čl. 35 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, se oznámí vnitrostátnímu příslušnému orgánu uvedenému v odstavci 1.
Článek 14
Příslušný orgán hostitelského členského státu pro pobočky
1. V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu vykonává ECB pravomoci příslušného orgánu hostitelského členského státu, pokud je pobočka významná ve smyslu čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení.
2. Je-li pobočka méně významná ve smyslu čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, vykonává pravomoci příslušného orgánu hostitelského členského státu vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je pobočka usazena.
Článek 15
Oznámení o využití volného pohybu služeb úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech v rámci jednotného mechanismu dohledu
Pokud příslušný orgán nezúčastněného členského státu činí oznámení ve smyslu čl. 39 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, je adresátem tohoto oznámení vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je využíván volný pohyb služeb. O přijetí tohoto oznámení vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB.
Článek 16
Příslušný orgán hostitelského členského státu pro volný pohyb služeb
1. V souladu s čl. 4 odst. 2 a v rozsahu čl. 4 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu plní ECB úkoly příslušného orgánu hostitelského členského státu ve vztahu k úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech, které využívají svobody volného pohybu služeb v zúčastněných členských státech.
2. Jedná-li se o volný pohyb služeb z důvodů obecného zájmu za určitých podmínek obsažených ve vnitrostátních právních předpisech zúčastněných členských států, informují vnitrostátní příslušné orgány o těchto podmínkách ECB.
KAPITOLA 3
Postupy týkající se práva usazování a volného pohybu služeb ve vztahu k nezúčastněným členským státům
Článek 17
Právo usazování a využití volného pohybu služeb ve vztahu k nezúčastněným členským státům
1. Významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku nebo využít volného pohybu služeb na území nezúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Vnitrostátní příslušný orgán okamžitě vyrozumí ECB o přijetí tohoto oznámení. ECB vykonává pravomoci příslušného orgánu domovského členského státu.
2. Méně významný dohlížený subjekt, který hodlá zřídit pobočku nebo využít volného pohybu služeb na území nezúčastněného členského státu, oznámí svůj záměr relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán vykonává pravomoci příslušného orgánu domovského členského státu.
HLAVA 4
DOPLŇKOVÝ DOZOR NAD FINANČNÍMI KONGLOMERÁTY
Článek 18
Koordinátor
1. ECB přebírá úkol koordinátora finančního konglomerátu v souladu s kritérii vymezenými v příslušných právních předpisech Unie ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu.
2. Vnitrostátní příslušný orgán přebírá úkol koordinátora finančního konglomerátu v souladu s kritérii vymezenými v příslušných právních předpisech Unie ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu.
ČÁST III
OBECNÁ USTANOVENÍ PLATNÁ PRO PROVOZOVÁNÍ JEDNOTNÉHO MECHANISMU DOHLEDU
HLAVA 1
ZÁSADY A POVINNOSTI
Článek 19
Přehled
Tato část vymezuje a) obecná pravidla pro provozování jednotného mechanismu dohledu ze strany ECB a vnitrostátních příslušných orgánů a b) ustanovení, podle kterých ECB postupuje při provádění řízení ECB v oblasti dohledu.
Obecné zásady a ustanovení, které platí mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány v úzké spolupráci, jsou vymezeny v části IX.
Článek 20
Povinnost spolupracovat v dobré víře
ECB a vnitrostátní příslušné orgány mají povinnost spolupracovat v dobré víře a povinnost vyměňovat si informace.
Článek 21
Obecná povinnost vyměňovat si informace
1. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB průběžně přímo přijímat informace vykázané dohlíženými subjekty, nebo mít k těmto informacím přímý přístup, vnitrostátní příslušné orgány zejména včas a přesně ECB poskytují veškeré informace, které jsou pro ECB nezbytné k plnění úkolů, jež byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tyto informace zahrnují informace, které vyplývají z ověřování a činnosti na místě, jež provádějí vnitrostátní příslušné orgány.
2. Získává-li ECB informace přímo od právnických či fyzických osob uvedených v čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, poskytuje tyto informace vnitrostátním příslušným orgánům, kterých se tyto informace týkají, včas a přesně. Tyto informace zahrnují zejména informace, které jsou pro vnitrostátní příslušné orgány nezbytné k plnění jejich úlohy napomáhat ECB.
3. Aniž je dotčen odstavec 2, ECB poskytuje vnitrostátním příslušným orgánům pravidelný přístup k aktualizovaným informacím, které jsou pro vnitrostátní příslušné orgány nezbytné k plnění jejich úkolů týkajících se obezřetnostního dohledu.
Článek 22
Právo ECB udělit vnitrostátním příslušným orgánům nebo vnitrostátním pověřeným orgánům pokyn využít jejich pravomoci a přijmout opatření, pokud ECB má úkol v oblasti dohledu, avšak žádnou související pravomoc
1. V rozsahu nezbytném pro plnění úkolů, které jí byly svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může ECB formou pokynů vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány a/nebo vnitrostátní pověřené orgány využily své pravomoci na základě podmínek vymezených ve vnitrostátních právních předpisech a v souladu s nimi a ve smyslu článku 9 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud nařízení o jednotném mechanismu dohledu nesvěřuje tyto pravomoci ECB.
2. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo vnitrostátní pověřené orgány (ve vztahu k článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu) informují ECB o výkonu těchto pravomocí bez zbytečného odkladu.
Článek 23
Jazykový režim mezi ECB a vnitrostátními příslušnými orgány
ECB a vnitrostátní příslušné orgány přijmou ujednání ohledně komunikace v rámci jednotného mechanismu dohledu, včetně jazyka či jazyků, které se budou používat.
Článek 24
Jazykový režim mezi ECB a právnickými či fyzickými osobami včetně dohlížených subjektů
1. Dokument, který dohlížený subjekt nebo jiná právnická či fyzická osoba, která v jednotlivém případě podléhá řízení ECB v oblasti dohledu, zasílá ECB, může být sepsán v kterémkoli úředním jazyce Unie, který si dohlížený subjekt nebo určitá osoba zvolí.
2. ECB, dohlížené subjekty a jiné právnické nebo fyzické osoby, které v jednotlivém případě podléhají řízení ECB v oblasti dohledu, se mohou dohodnout, že ve své písemné komunikaci, a to i pokud jde o rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, budou používat výlučně jeden z úředních jazyků Unie.
Ukončení této dohody u používání stanoveného jazyka má dopad pouze na ty aspekty řízení ECB v oblasti dohledu, jež dosud nebyly provedeny.
Požadují-li účastníci ústního jednání, aby s nimi bylo jednáno v úředním jazyce Unie, který není jazykem řízení ECB v oblasti dohledu, musí být ECB o tomto požadavku informována s dostatečným předstihem tak, aby mohla učinit nezbytná opatření.
HLAVA 2
OBECNÁ USTANOVENÍ O SPRAVEDLIVÉM PROCESU PŘI PŘIJÍMÁNÍ ROZHODNUTÍ ECB V OBLASTI DOHLEDU
KAPITOLA 1
Řízení ECB v oblasti dohledu
Článek 25
Obecné zásady
1. Řízení ECB v oblasti dohledu zahájené v souladu s článkem 4 a oddílem 2 kapitoly III nařízení o jednotném mechanismu dohledu se provádí v souladu s článkem 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a ustanoveními této hlavy.
2. Ustanovení této hlavy se nepoužijí na postupy prováděné správní revizní komisí.
Článek 26
Strany
1. Stranami řízení ECB v oblasti dohledu jsou:
a)
osoby, které podaly žádost;
b)
zamýšlení či skuteční adresáti rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
2. Vnitrostátní příslušné orgány se nepovažují za strany.
Článek 27
Zastoupení strany
1. Strana může být zastoupena právním či zákonným zástupcem či jiným zástupcem zmocněným na základě písemného pověření vykonávat veškeré úkony v souvislosti s řízením ECB v oblasti dohledu.
2. Odvolání mandátu je účinné až v okamžiku, kdy ECB obdrží písemné odvolání. ECB potvrdí přijetí tohoto odvolání.
3. Pokud si strana pro řízení ECB v oblasti dohledu jmenuje zástupce, ECB se v tomto řízení v oblasti dohledu obrací pouze na jmenovaného zástupce, ledaže konkrétní okolnosti vyžadují, aby se ECB obrátila na danou stranu přímo. Pokud se ECB obrací na stranu přímo, informuje o tom jejího zástupce.
Článek 28
Obecné povinnosti ECB a stran řízení ECB v oblasti dohledu
1. Řízení ECB v oblasti dohledu může být zahájeno z úřední povinnosti nebo na žádost strany. S výhradou odstavce 3 ECB určí skutečnosti, které budou relevantní pro přijetí konečného rozhodnutí v každém řízení ECB v oblasti dohledu zahájeném z úřední povinnosti.
2. ECB ve svém posouzení zohlední veškeré relevantní okolnosti.
3. S výhradou právních předpisů Unie je strana povinna účastnit se řízení ECB v oblasti dohledu a napomáhat při objasňování skutečností. V řízení ECB v oblasti dohledu zahájeném na žádost strany může ECB omezit určení skutečností na to, že stranu požádá, aby poskytla relevantní faktické informace.
Článek 29
Dokazování v řízení ECB v oblasti dohledu
1. S cílem zjistit skutečnosti daného případu používá ECB takové důkazy, které po náležitém uvážení považuje za vhodné.
2. Strany s výhradou právních předpisů Unie napomáhají ECB při zjišťování skutečností daného případu. S výhradou omezení v souvislosti se sankčními postupy na základě právních předpisů Unie strany zejména pravdivě uvedou skutečnosti, které jim jsou známy.
3. ECB může stanovit lhůtu, v níž jí strany mohou poskytnout důkazy.
Článek 30
Svědci a znalci v řízení ECB v oblasti dohledu
1. Považuje-li to za nezbytné, může ECB vyslýchat svědky a znalce.
2. Pokud ECB ustanoví znalce, v dohodě vymezí jeho úkol a stanoví lhůtu, ve které znalec předloží svou zprávu.
3. Pokud ECB vyslýchá svědky či znalce a pokud o to svědci či znalci požádají, mají nárok na náhradu cestovních nákladů a diety. Poté, co poskytnou své vyjádření, mají svědci nárok na náhradu ušlého výdělku a znalci mají nárok na dohodnutý poplatek za své služby. Náhrada se poskytuje v souladu s příslušnými ustanoveními o poskytování náhrad svědků a odměně znalců ze strany Soudního dvora Evropské unie.
4. ECB může požadovat, aby osoby uvedené v čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu se jako svědci dostavily do kanceláří ECB nebo do jiného místa v zúčastněném členském státě, které určí ECB. Je-li osoba uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu právnickou osobou, jsou povinny se ve smyslu předchozí věty dostavit fyzické osoby, které tuto právnickou osobu zastupují.
Článek 31
Právo být vyslechnut
1. Před tím, než ECB přijme rozhodnutí ECB v oblasti dohledu určené straně, které by nepříznivě ovlivnilo práva této strany, musí být straně dána možnost předložit ECB písemné vyjádření ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu. Považuje-li to ECB za vhodné, může dát stranám možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, na jednání. V oznámení, kterým ECB dává straně možnost vyjádřit se, uvede podstatný obsah zamýšleného rozhodnutí ECB v oblasti dohledu a podstatné skutečnosti, námitky a právní důvody, na nichž ECB hodlá založit své rozhodnutí. Ustanovení tohoto článku se nevztahují na oddíl 1 kapitoly III nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Dá-li ECB straně možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, na jednání, není důvodem pro odročení jednání, pokud se strana bez řádné omluvy nedostaví. Je-li strana řádně omluvena, může ECB jednání odročit nebo může straně dát možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, písemně. ECB vypracuje písemný zápis z jednání, který strany podepíší; kopii tohoto zápisu poskytne stranám.
3. Straně bude zásadně dána možnost písemně se vyjádřit ve lhůtě dvou týdnů od přijetí oznámení, v němž ECB uvedla skutečnosti, námitky a právní důvody, na nichž ECB hodlá založit rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
Na žádost strany může ECB tuto lhůtu přiměřeně prodloužit.
Za zvláštních okolností může ECB tuto lhůtu zkrátit na tři pracovní dny. Lhůta se na tři pracovní dny zkracuje rovněž v situacích uvedených v článcích 14 a 15 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Bez ohledu na odstavec 3 a s výhradou odstavce 5 může ECB přijmout rozhodnutí ECB v oblasti dohledu určené straně, které by nepříznivě ovlivnilo práva této strany, aniž by straně dalo před přijetím rozhodnutí možnost vyjádřit se ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, pokud se zdá, že je naléhavě třeba vydat rozhodnutí v zájmu zabránění závažnému poškození finančního systému.
5. Je-li rozhodnutí ECB v oblasti dohledu přijímáno naléhavě v souladu s odstavcem 4, bude straně dána možnost písemně se vyjádřit ke skutečnostem, námitkám a právním důvodům, jež jsou relevantní pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, bez zbytečného odkladu po přijetí tohoto rozhodnutí. Straně bude zásadně dána možnost písemně se vyjádřit ve lhůtě dvou týdnů od přijetí rozhodnutí ECB v oblasti dohledu. Na žádost strany může ECB tuto lhůtu prodloužit; lhůta však nesmí být delší než šest měsíců. ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu na základě vyjádření strany přezkoumá a buď jej potvrdí, zruší, změní, nebo jej zruší a nahradí novým rozhodnutím ECB v oblasti dohledu.
6. Odstavce 4 a 5 se nevztahují na řízení ECB v oblasti dohledu, které se týká sankcí podle článku 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a části X tohoto nařízení.
Článek 32
Přístup ke spisům v řízení ECB v oblasti dohledu
1. V řízení ECB v oblasti dohledu jsou plně respektována práva na obhajobu dotčených osob. Za tímto účelem mají strany po zahájení řízení ECB v oblasti dohledu právo na přístup ke spisu ECB s výhradou oprávněných zájmů právnických a fyzických osob, které nejsou příslušnou stranou, na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke spisu se nevztahuje na důvěrné informace. Vnitrostátní příslušné orgány bez zbytečného odkladu postoupí ECB veškeré žádosti, které obdržely v souvislosti s přístupem ke spisům souvisejícím s řízením ECB v oblasti dohledu.
2. Spis se skládá ze všech dokumentů, které ECB obdržela, vytvořila nebo sestavila v průběhu řízení ECB v oblasti dohledu, a to bez ohledu na prostředek, na němž jsou dokumenty uchovávány.
3. Tento článek nebrání tomu, aby ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány zpřístupnily nebo použily informace, které jsou nezbytné k prokázání porušení.
4. ECB může stanovit, že přístup ke spisu bude umožněn jedním či více následujícími způsoby, přičemž se zohlední technické schopnosti stran:
a)
formou CD-ROMu nebo jiného zařízení pro uchovávání elektronických dat včetně zařízení, které může být k dispozici v budoucnu;
b)
pomocí kopií dostupného spisu v papírové formě zaslaných stranám poštou;
c)
výzvou, aby do dostupného spisu nahlédly v kancelářích ECB.
5. Pro účely tohoto článku mohou důvěrné informace zahrnovat interní dokumenty ECB a vnitrostátních příslušných orgánů a korespondenci mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem nebo mezi vnitrostátními příslušnými orgány.
KAPITOLA 2
Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
Článek 33
Důvody pro rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
1. Rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je v souladu s odstavcem 2 doplněno odůvodněním tohoto rozhodnutí.
2. V odůvodnění se uvedou podstatné skutečnosti a právní důvody, na nichž se rozhodnutí ECB v oblasti dohledu zakládá.
3. S výhradou čl. 31 odst. 4 zakládá ECB své rozhodnutí v oblasti dohledu jen na skutečnostech a námitkách, k nimž se strana mohla vyjádřit.
Článek 34
Odkladný účinek
Aniž by byl dotčen článek 278 SFEU a čl. 24 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může ECB rozhodnout o pozastavení uplatňování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu buď a) tak, že to uvede v rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, nebo b) nejedná-li se o žádost o přezkum správní revizní komisí, na žádost adresáta rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
Článek 35
Oznamování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu
1. ECB může rozhodnutí ECB v oblasti dohledu straně oznámit a) ústně, b) doručením nebo osobním předáním kopie rozhodnutí v oblasti dohledu, c) doporučenou poštou s potvrzením o přijetí, d) expresní zásilkovou službou, e) faxem nebo f) elektronicky v souladu s odstavcem 10.
2. Je-li na základě písemného pověření zmocněn zástupce, může ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznámit zástupci. V těchto případech není ECB povinna rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznamovat rovněž dohlíženému subjektu, který je zastoupen tímto zástupcem.
3. V případě ústního oznamování rozhodnutí ECB v oblasti dohledu se má za to, že oznámení rozhodnutí je adresátovi doručeno, pokud zaměstnanec ECB informoval a) příslušnou fyzickou osobu, jedná-li se o fyzickou osobu, nebo b) zmocněného zástupce právnické osoby pro převzetí rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, jedná-li se o právnickou osobu. V tomto případě se bez zbytečného odkladu po tomto ústním oznámení zašle adresátovi písemná kopie rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
4. V případě oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu doporučenou poštou s potvrzením o přijetí se má za to, že oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno v desátý den po předání dopisu poskytovateli poštovních služeb, ledaže z potvrzení o přijetí vyplývá, že dopis byl doručen v jiný den.
5. V případě oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu expresní zásilkovou službou se má za to, že oznámení rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno v desátý den po předání dopisu zásilkové službě, ledaže z dokumentu o doručení ze strany zásilkové služby vyplývá, že dopis byl doručen v jiný den.
6. Pro účely odstavců 4 a 5 musí být rozhodnutí ECB v oblasti dohledu adresováno na adresu vhodnou pro doručení (platnou adresu). Platná adresa je:
a)
v případě řízení ECB v oblasti dohledu zahájeného na žádost či podnět adresáta rozhodnutí ECB v oblasti dohledu adresa, kterou adresát uvedl ve své žádosti či podnětu;
b)
v případě dohlíženého subjektu poslední obchodní adresa ústředí, kterou dohlížený subjekt poskytl ECB;
c)
v případě fyzických osob poslední adresa poskytnutá ECB, a pokud nebyla ECB poskytnuta žádná adresa a fyzická osoba je zaměstnanec, vedoucí zaměstnanec nebo akcionář dohlíženého subjektu, obchodní adresa dohlíženého subjektu v souladu s písmenem b).
7. Každá osoba, která je stranou řízení ECB v oblasti dohledu, poskytne ECB na žádost platnou adresu.
8. Je-li osoba usazena nebo má-li sídlo či bydliště ve státě, který není členským státem, může ECB vyžadovat, aby strana v přiměřené době jmenovala oprávněného příjemce, který je rezidentem v členském státě nebo který má obchodní prostory v členském státě. Není-li oprávněný příjemce na žádost ECB jmenován a dokud nedojde ke jmenování tohoto oprávněného příjemce, může být veškerá komunikace zasílána v souladu s odstavci 3 až 5 a 9 na adresu strany, kterou má ECB k dispozici.
9. Pokud osoba, která je adresátem rozhodnutí ECB v oblasti dohledu, poskytne ECB faxové číslo, může ECB rozhodnutí ECB v oblasti dohledu oznámit tak, že kopii rozhodnutí ECB v oblasti dohledu zašle telefaxem. Má se za to, že rozhodnutí ECB v oblasti dohledu je adresátovi doručeno, pokud ECB obdržela zprávu o úspěšném doručení telefaxu.
10. ECB může stanovit kritéria, za nichž může být rozhodnutí ECB v oblasti dohledu doručeno elektronickými nebo jinými srovnatelnými prostředky komunikace.
HLAVA 3
OZNAMOVÁNÍ PORUŠENÍ PRAVIDEL
Článek 36
Oznamování porušení pravidel
Jakákoli osoba může v dobré víře podat přímo ECB oznámení, má-li tato osoba dostatečné důvody se domnívat, že toto oznámení odhalí porušení právních aktů uvedených v čl. 4 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze strany úvěrových institucí, finančních holdingových společností, smíšených finančních holdingových společností nebo příslušných orgánů (včetně ECB samotné).
Článek 37
Přiměřená ochrana oznamování porušení pravidel
1. Podá-li osoba v dobré víře oznámení o údajném porušení právních aktů uvedených v čl. 4 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze strany dohlížených subjektů, nebo ze strany příslušných orgánů, zachází se s tímto oznámením jako s chráněným.
2. Veškeré osobní údaje, které se týkají osoby, která činí chráněné oznámení, a osoby, která je údajně odpovědná za porušení, jsou chráněny v souladu s příslušným rámcem Unie pro ochranu údajů.
3. ECB nesdělí totožnost osoby, která učinila chráněné oznámení, bez předchozího výslovného souhlasu této osoby s výjimkou případu, kdy je toto zveřejnění vyžadováno na základě soudního příkazu v souvislosti s dalším vyšetřováním nebo následným soudním řízením.
Článek 38
Postupy pro přijímání následných opatření v návaznosti na oznámení
1. ECB posoudí všechna oznámení týkající se významných dohlížených subjektů. Oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů posoudí, pokud se týká porušení nařízení nebo rozhodnutí ECB. Když oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů obdrží vnitrostátní příslušné orgány, předají je ECB, aniž by při tom sdělily totožnost osoby, která oznámení učinila, pokud jim k tomu tato osoba nedala výslovný souhlas.
2. Aniž by byl dotčen odstavec 1, předá ECB oznámení týkající se méně významných dohlížených subjektů relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, aniž by při tom sdělila totožnost osoby, která oznámení učinila, pokud jí k tomu tato osoba nedala výslovný souhlas.
3. ECB si s vnitrostátními příslušnými orgány vyměňuje informace: a) s cílem posoudit oznámení, která byla zaslána ECB i relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu, a koordinovat činnost a b) zjistit výsledek opatření přijatých v návaznosti na oznámení, která byla předána vnitrostátním příslušným orgánům.
4. Při určování toho, jak posuzovat přijatá oznámení a jaká přijmout opatření, postupuje ECB na základě rozumného uvážení.
5. V případě údajného porušení pravidel ze strany dohlížených subjektů poskytne příslušný dohlížený subjekt ECB veškeré informace a dokumenty, které ECB vyžaduje za účelem posouzení přijatých oznámení.
6. V případě údajného porušení pravidel ze strany příslušných orgánů (s výjimkou ECB), požádá ECB příslušný orgán, aby se vyjádřil k oznámeným skutečnostem.
7. Ve své každoroční zprávě ve smyslu čl. 20 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB ve zkrácené nebo souhrnné formě poskytuje informace o přijatých oznámeních tak, aby nebylo možné identifikovat jednotlivé dohlížené subjekty nebo osoby.
ČÁST IV
URČOVÁNÍ POSTAVENÍ DOHLÍŽENÉHO SUBJEKTU JAKO VÝZNAMNÉHO NEBO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO
HLAVA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ O KLASIFIKACI SUBJEKTU JAKO VÝZNAMNÉHO NEBO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO
Článek 39
Klasifikace dohlíženého subjektu jako významného na individuálním základě
1. Dohlížený subjekt se považuje za významný dohlížený subjekt, pokud tak ECB stanoví v rozhodnutí ECB, které je určeno příslušnému dohlíženému subjektu podle článků 43 až 49, přičemž toto rozhodnutí odůvodní.
2. Dohlížený subjekt není nadále klasifikován jako významný dohlížený subjekt, pokud ECB v rozhodnutí ECB, které je určeno danému dohlíženému subjektu a které odůvodní, stanoví, že se jedná o méně významný dohlížený subjekt, nebo že se již nadále nejedná o dohlížený subjekt.
3. Dohlížený subjekt může být klasifikován jako významný dohlížený subjekt na základě některého z těchto kritérií:
a)
jeho velikosti stanovené podle článků 50 až 55 (dále jen „kritérium velikosti“);
b)
jeho důležitosti pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu stanovené v souladu s články 56 až 58 (dále jen „kritérium ekonomické důležitosti“);
c)
jeho významu ve vztahu k přeshraniční činnosti stanoveného v souladu s články 59 a 60 (dále jen „kritérium přeshraniční činnosti“);
d)
žádosti o přímou veřejnou finanční pomoc z Evropského mechanismu stability (ESM) nebo přijetí takové pomoci, jak je stanoveno v souladu s články 61 až 64 (dále jen „kritérium přímé veřejné finanční pomoci“);
e)
skutečnosti, že dohlížený subjekt je jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě, jak je stanoveno v souladu s článkem 65 a 66.
4. Nad významnými dohlíženými subjekty vykonává dohled přímo ECB, pokud zvláštní okolnosti neodůvodňují dohled ze strany relevantního vnitrostátního příslušného orgánu v souladu hlavou 9 této části.
5. ECB rovněž vykonává přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou na základě rozhodnutí ECB, které ECB přijala podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu a na jehož základě bude ECB přímo vykonávat veškeré příslušné pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Pro účely jednotného mechanismu dohledu se tento méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina klasifikují jako významné.
6. Před přijetím rozhodnutí ECB uvedených v tomto článku ECB konzultuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány. Každé rozhodnutí ECB uvedené v tomto článku se rovněž oznámí relevantním vnitrostátním příslušným orgánům.
Článek 40
Klasifikace dohlížených subjektů, které jsou součástí skupiny, jako významných
1. Je-li jeden či více dohlížených subjektů součástí dohlížené skupiny, stanoví se kritéria pro stanovení významu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států v souladu s ustanoveními obsaženými v hlavě 3 až 7 v části IV.
2. Každý dohlížený subjekt, který je součástí dohlížené skupiny, se považuje za významný dohlížený subjekt za kterékoli z těchto okolností:
a)
pokud dohlížená skupina na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států splňuje kritérium velikosti, kritérium ekonomického významu nebo kritérium přeshraniční činnosti;
b)
pokud jeden z dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny, splňuje kritérium přímé veřejné finanční pomoci;
c)
je-li jeden z dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny, jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
3. Je-li stanoveno, že dohlížená skupina je významná nebo je-li stanoveno, že již významná není, přijme ECB rozhodnutí ECB o klasifikaci dohlíženého subjektu jako významného nebo o ukončení jeho klasifikace jako významného dohlíženého subjektu a každému dohlíženému subjektu, který je součástí dotčené dohlížené skupiny, v souladu s kritérii a postupy vymezenými v článku 39 poskytne data zahájení a ukončení přímého dohledu ze strany ECB.
Článek 41
Zvláštní ustanovení pro pobočky úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech
1. Všechny pobočky, které úvěrová instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, otevřela v témže zúčastněném členském státě, se pro účely tohoto nařízení považují za jediný dohlížený subjekt.
2. S pobočkami, které úvěrová instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, otevřela v různých zúčastněných členských státech, se pro účely tohoto nařízení jednotlivě zachází jako se samostatnými dohlíženými subjekty.
3. Aniž je dotčen odstavec 1, pobočky úvěrové instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, se při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, posuzují jednotlivě jako samostatné dohlížené subjekty a odděleně od dceřiných společností téže úvěrové instituce.
Článek 42
Zvláštní ustanovení pro dceřiné společnosti úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech a ve třetích zemích
1. Dceřiné společnosti, které v jednom či více zúčastněných členských státech zřídila úvěrová instituce, která má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, se při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, posuzují odděleně od poboček této úvěrové instituce.
2. Při určování, zda je splněno některé z kritérií vymezených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, se posuzují samostatně ty dceřiné společnosti, které:
a)
jsou usazeny v zúčastněném členském státě;
b)
patří do skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, a
c)
nepatří do dohlížené skupiny v rámci zúčastněných členských států.
HLAVA 2
POSTUP PRO KLASIFIKACI DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ JAKO VÝZNAMNÝCH DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ
KAPITOLA 1
Klasifikace dohlíženého subjektu jako významného
Článek 43
Přezkum postavení dohlíženého subjektu
1. Nestanoví-li toto nařízení jinak, ECB alespoň jednou ročně přezkoumává, zda významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina i nadále splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Nestanoví-li toto nařízení jinak, každý vnitrostátní příslušný orgán alespoň jednou ročně přezkoumává, zda méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. V případě méně významné dohlížené skupiny provádí tento přezkum relevantní vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu, v němž je usazen mateřský podnik určený na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států.
3. Kdykoli poté, co obdrží relevantní informace, a zejména v případech uvedených v článku 52, může ECB přezkoumat a) zda dohlížený subjekt splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a b) zda významný dohlížený subjekt již nesplňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Pokud vnitrostátní příslušný orgán usoudí, že méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina splňuje některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, informuje o tom relevantní vnitrostátní příslušný orgán bez zbytečného odkladu ECB.
5. Na žádost ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují při určení, zda je ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině splněno některé z kritérií stanovených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
6. Pokud ECB a) rozhodne, že převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo nad dohlíženou skupinou nebo b) rozhodne o ukončení přímého dohledu nad dohlíženým subjektem nebo nad dohlíženou skupinou ze strany ECB, ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují s cílem zajistit plynulý přechod pravomocí v oblasti dohledu. Když ECB přebírá přímý dohled nad dohlíženým subjektem, připraví relevantní vnitrostátní příslušný orgán zejména zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil dohlíženého subjektu; když se relevantní vnitrostátní příslušný orgán stane příslušným k dohledu nad dotčeným subjektem, připraví takovou zprávu ECB.
7. ECB určí, zda jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina významné, přičemž použije kritéria stanovená v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v pořadí stanoveném v tomto článku, a to: a) velikost; b) důležitost pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu; c) význam přeshraniční činnosti; d) žádost o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM či přijetí takové pomoci; e) skutečnost, že se jedná o jednu ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
Článek 44
Postup, který se použije při určení významu dohlíženého subjektu
1. Při přijímání rozhodnutí o klasifikaci dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako významných v souladu s touto hlavou ECB použije, není-li stanoveno jinak, procesní pravidla stanovená v hlavě 2 části III tohoto nařízení.
2. V časovém rámci vymezeném v článku 45 ECB každému dotčenému dohlíženému subjektu písemně oznámí rozhodnutí ECB o klasifikaci dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako významných; toto rozhodnutí rovněž sdělí relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. V případě dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, ECB oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci významné dohlížené skupiny řádně informovány.
3. Dohlíženým subjektům, jimž ECB nezaslala oznámení ve smyslu odstavce 1, slouží seznam uvedený v čl. 49 odst. 2 jako oznámení jejich klasifikace jako méně významných.
4. ECB každému relevantnímu dohlíženému subjektu umožní, aby před přijetím rozhodnutí ECB podle odstavce 1 činil písemná podání.
5. Kromě toho ECB v souladu s čl. 39 odst. 6 relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu umožní, aby činil písemné připomínky a vyjádření, které ECB náležitě vezme v úvahu.
6. Dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina se klasifikují jako významný dohlížený subjekt nebo jako významná dohlížená skupina ode dne oznámení rozhodnutí ECB, které stanoví, že se jedná o významný dohlížený subjekt nebo o významnou dohlíženou skupinu.
KAPITOLA 2
Začátek a konec přímého dohledu ze strany ECB
Článek 45
Začátek přímého dohledu ze strany ECB
1. ECB v rozhodnutí ECB stanoví den, kdy převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou, které byly klasifikovány jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina. Toto rozhodnutí ECB může být stejné jako rozhodnutí podle čl. 44 odst. 2. S výhradou odstavce 2 ECB toto rozhodnutí ECB oznámí každému dotčenému dohlíženému subjektu alespoň jeden měsíc přede dnem, kdy převezme přímý dohled.
2. Pokud ECB přebírá přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou na základě žádosti o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM, nebo na základě přijetí této pomoci, oznámí ECB rozhodnutí uvedené v odstavci 1 každému dotčenému dohlíženému subjektu včas alespoň jeden týden přede dnem, kdy převezme přímý dohled.
3. ECB poskytne kopie rozhodnutí ECB uvedených v odstavci 1 relevantním vnitrostátním příslušným orgánům.
4. ECB převezme přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou nejpozději 12 měsíců po dni, kdy ECB dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině oznámí rozhodnutí ECB podle čl. 44 odst. 2.
5. Pro účely tohoto článku ECB v případě dohlížené skupiny oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci této významné skupiny v příslušné lhůtě řádně informovány.
Článek 46
Konec přímého dohledu ze strany ECB
1. Pokud ECB rozhodne o tom, že přímý dohled nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou ze strany ECB skončí, vydá ECB rozhodnutí ECB adresované každému dotčenému dohlíženému subjektu, v němž uvede den a důvody, pro které bude přímý dohled ukončen. ECB přijme toto rozhodnutí alespoň jeden měsíc přede dnem, kdy přímý dohled ze strany ECB skončí. ECB rovněž poskytne kopii tohoto rozhodnutí ECB relevantním vnitrostátním příslušným orgánům. Čl. 45 odst. 5 se použije obdobně
2. ECB každému relevantnímu dohlíženému subjektu umožní, aby před přijetím rozhodnutí ECB podle odstavce 1 činil písemná podání.
3. Rozhodnutí ECB, které stanoví den, kdy skončí přímý dohled nad dohlíženým subjektem ze strany ECB, může být vydáno společně s rozhodnutím, na jehož základě je dohlížený subjekt klasifikován jako méně významný.
Článek 47
Důvody pro ukončení přímého dohledu ze strany ECB
1. V případě významného dohlíženého subjektu, který je takto klasifikován na základě a) své velikosti, b) své důležitosti pro hospodářství Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu nebo c) významu jeho přeshraniční činnosti, nebo proto, že je součástí dohlížené skupiny, která splňuje alespoň jedno z těchto kritérií, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled nad ním, není-li po tři po sobě jdoucí kalendářní roky splněno žádné z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu bud na individuálním základě, nebo ze strany dohlížené skupiny, k níž dohlížený subjekt patří.
2. V případě dohlíženého subjektu, který je klasifikován jako významný, protože bylo požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM ve vztahu a) k němu, b) dohlížené skupině, k níž dohlížený subjekt patří, nebo c) dohlíženému subjektu, který patří do této skupiny a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled, pokud byla přímá veřejná finanční pomoc odepřena, zcela vrácena nebo ukončena. V případě vrácení či ukončení přímé veřejné finanční pomoci může být toto rozhodnutí přijato jen tři kalendářní roky po úplném vrácení nebo ukončení přímé veřejné finanční pomoci.
3. V případě dohlíženého subjektu, který je klasifikován jako významný, neboť je jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě, jak je stanoveno v článcích 65 až 66, nebo patří do dohlížené skupiny takové úvěrové instituce a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí klasifikaci tohoto subjektu jako významného dohlíženého subjektu, jakož i přímý dohled, pokud příslušný dohlížený subjekt nebyl po tři po sobě jdoucí kalendářní roky jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě.
4. V případě dohlíženého subjektu, nad kterým vykonává přímý dohled ECB na základě rozhodnutí ECB přijatého podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu a který není významný z jiných důvodů, přijme ECB rozhodnutí ECB, v němž ukončí přímý dohled ze strany ECB, pokud přímý dohled není na základě odůvodněného uvážení ECB nadále nezbytný k zajištění důsledného používání vysokých standardů dohledu.
Článek 48
Probíhající řízení
1. Má-li dojít ke změně působnosti mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem, orgán, jehož působnost má skončit (dále jen „orgán, jehož působnost končí“), informuje orgán, který se má stát příslušným (dále jen „orgán přebírající dohled“), o jakémkoli řízení v oblasti dohledu, které bylo formálně zahájeno a které vyžaduje rozhodnutí. Orgán, jehož působnost končí, poskytne tyto informace ihned poté, co se dozví o bezprostřední změně působnosti. Orgán, jehož působnost končí, tyto informace aktualizuje průběžně, a je-li třeba oznámit nové informace o řízení v oblasti dohledu, pravidelně každý měsíc. Orgán přebírající dohled může v řádně odůvodněných případech umožnit, aby oznámení bylo podáváno méně často. Pro účely článků 48 a 49 se řízením v oblasti dohledu rozumí řízení ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu.
Před změnou působnosti spolupracuje orgán, jehož působnost končí, s orgánem přebírajícím dohled bez zbytečného odkladu po formálním zahájení jakéhokoli nového řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí.
2. Mění-li se působnost v oblasti dohledu, podnikne orgán, jehož působnost končí, kroky k ukončení jakéhokoli probíhajícího řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí, přede dnem, kdy má dojít ke změně působnosti v oblasti dohledu.
3. Pokud není možné formálně zahájené řízení v oblasti dohledu, které vyžaduje rozhodnutí, ukončit přede dnem, kdy dochází ke změně působnosti v oblasti dohledu, je orgánem příslušným k ukončení takového probíhajícího řízení v oblasti dohledu orgán, jehož působnost končí. Za tímto účelem si orgán, jehož působnost končí, ponechá veškeré příslušné pravomoci až do ukončení řízení v oblasti dohledu. Orgán, jehož působnost končí, dokončí dané probíhající řízení v oblasti dohledu v souladu s příslušnými právními předpisy na základě ponechaných pravomocí. Orgán, jehož působnost končí, informuje orgán přebírající dohled před tím, než přijme rozhodnutí v řízení v oblasti dohledu, které probíhalo před změnou působnosti. Orgánu přebírajícímu dohled poskytne kopii přijatého rozhodnutí a všechny relevantní dokumenty, které s rozhodnutím souvisejí.
4. Odchylně od odstavce 3 může ECB do jednoho měsíce poté, kdy obdrží informace nezbytné k dokončení svého hodnocení příslušného formálně zahájeného řízení v oblasti dohledu, po konzultaci s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem rozhodnout, že přebírá dotčené řízení v oblasti dohledu. Pokud je z důvodů vnitrostátního práva rozhodnutí ECB vyžadováno před koncem období pro hodnocení řízení uvedeného v předchozí větě, poskytne vnitrostátní příslušný orgán ECB nezbytné informace a zejména upřesní časový rámec, v němž musí ECB rozhodnout, zda hodlá řízení převzít či nikoli. Pokud ECB řízení v oblasti dohledu převezme, oznámí své rozhodnutí převzít dané řízení v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu a stranám. ECB ve svém rozhodnutí ECB uvede důsledky převzetí takového řízení v oblasti dohledu.
5. ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán spolupracují, pokud se týká dokončení jakéhokoli probíhajícího řízení, a mohou si za tímto účelem vyměňovat veškeré relevantní informace.
6. Tento článek se nevztahuje na společná řízení.
KAPITOLA 3
Seznam dohlížených subjektů
Článek 49
Zveřejnění
1. ECB zveřejní seznam, který obsahuje název každého dohlíženého subjektu a každé dohlížené skupiny, nad nimiž vykonává přímý dohled ECB, přičemž u příslušných dohlížených subjektů uvede také dohlíženou skupinu, do níž náleží, a konkrétní právní základ pro tento přímý dohled. V případě klasifikace subjektu jako významného na základě kritéria velikosti obsahuje seznam celkovou hodnotu aktiv dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny. ECB rovněž zveřejní název dohlížených subjektů, které ačkoli splňují jedno z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a byly by proto kvalifikovány jako významné, ECB přesto považuje za méně významné z důvodu zvláštních okolností podle hlavy 9 části IV, a ECB nad nimi proto nevykonává přímý dohled.
2. ECB zveřejní seznam, který obsahuje název každého dohlíženého subjektu, nad nímž vykonává dohled vnitrostátní příslušný orgán, a název relevantního vnitrostátního příslušného orgánu.
3. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 se zveřejňují elektronicky a jsou přístupné na internetových stránkách ECB.
4. Seznamy uvedené v odstavcích 1 a 2 se pravidelně aktualizují.
HLAVA 3
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ VELIKOSTI
Článek 50
Určení významu na základě velikosti
1. Zda jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina významné na základě kritéria velikost či nikoli, se určí s ohledem na celkovou hodnotu jejich aktiv.
2. Dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina se klasifikují jako významné, je-li celková hodnota jejich aktiv vyšší než 30 miliard EUR (dále jen „práh velikosti“).
Článek 51
Základ pro určení, zda je dohlížený subjekt významný na základě velikosti či nikoli
1. Je-li dohlížený subjekt součástí dohlížené skupiny, celková hodnota jeho aktiv se určí na základě obezřetnostních konsolidovaných výkazů za dohlíženou skupinu ke konci roku v souladu s příslušnými právními předpisy.
2. Nelze-li celková aktiva určit na základě údajů uvedených v odstavci 1, určí se celková hodnota aktiv na základě poslední aktuální auditované konsolidované účetní závěrky vypracované v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS), které jsou v Unii použitelné v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (12), a pokud tato účetní závěrka není k dispozici, na základě konsolidované roční závěrky vypracované v souladu s příslušnými vnitrostátními účetními právními předpisy.
3. Pokud dohlížený subjekt není součástí dohlížené skupiny, celková hodnota aktiv se určí na základě obezřetnostních individuálních výkazů ke konci roku v souladu s příslušnými právními předpisy.
4. Pokud celková aktiva nelze určit za použití údajů uvedených v odstavci 3, celková hodnota aktiv se určí na základě poslední aktuální auditované roční účetní závěrky vypracované v souladu s IFRS, které jsou v Unii použitelné v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002, a pokud tato roční závěrka není k dispozici, na základě roční závěrky vypracované v souladu s příslušnými vnitrostátními účetními právními předpisy.
5. Je-li dohlížený subjekt pobočkou úvěrové instituce, která je usazena v nezúčastněném členském státě, celková hodnota jeho aktiv se určuje na základě statistických údajů vykazovaných v souladu s nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (13).
Článek 52
Základ pro určení významu na základě velikosti za zvláštních či výjimečných okolností
1. Dojde-li ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu k výjimečné zásadní změně okolností, které jsou relevantní pro určení významu na základě kritéria velikosti, přezkoumá relevantní vnitrostátní příslušný orgán, zda je i nadále splněn práh velikosti či nikoli.
Dojde-li k takové změně ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu, přezkoumá ECB, zda je i nadále splněn práh velikosti či nikoli.
Mezi výjimečnou zásadní změnu okolností, která je relevantní pro určení významu na základě kritéria velikosti, se řadí jakákoli z těchto skutečností: a) sloučení dvou či více úvěrových institucí, b) prodej nebo převod zásadní obchodní divize, c) převod akcií úvěrové instituce, kdy tato instituce již není součástí dohlížené skupiny, jejíž součástí byla před prodejem, d) konečné rozhodnutí provést řádnou likvidaci dohlíženého subjektu (nebo skupiny), e) srovnatelné faktické situace.
2. Méně významný dohlížený subjekt a v případě méně významné dohlížené skupiny méně významný dohlížený subjekt na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech změnách uvedených v odstavci 1.
Významný dohlížený subjekt a v případě dohlížené skupiny dohlížený subjekt na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států informuje ECB o všech změnách uvedených v odstavci 1.
3. Odchylně od pravidla tří let uvedeného v čl. 47 odst. 1 až 3 a v případě výjimečných okolností včetně těch uvedených v odstavci 1 ECB po konzultaci s vnitrostátními příslušnými orgány rozhodne, zda dotčené dohlížené subjekty jsou významné nebo méně významné, a určí datum, od něhož bude dohled vykonávat ECB nebo vnitrostátní příslušné orgány.
Článek 53
Skupiny konsolidovaných podniků
1. Pro účely určení významu na základě kritéria velikosti sestává dohlížená skupina konsolidovaných podniků z podniků, které musí být konsolidovány pro obezřetnostní účely v souladu s právními předpisy Unie.
2. Pro účely určení významu na základě kritéria velikosti dohlížená skupina konsolidovaných podniků zahrnuje rovněž dceřiné společnosti a pobočky v nezúčastněných členských státech a třetích zemích.
Článek 54
Metoda konsolidace
Metodou konsolidace je metoda konsolidace použitelná v souladu s právními předpisy Unie pro obezřetnostní účely.
Článek 55
Metoda pro výpočet celkových aktiv
Pro účely určení významu úvěrové instituce na základě kritéria velikosti se „celková hodnota aktiv“ odvozuje z řádky „celková aktiva“ v rozvaze vypracované v souladu s právními předpisy Unie pro obezřetnostní účely.
HLAVA 4
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ DŮLEŽITOSTI PRO HOSPODÁŘSTVÍ UNIE NEBO JAKÉHOKOLI ZÚČASTNĚNÉHO ČLENSKÉHO STÁTU
Článek 56
Práh významu pro národní hospodářství
Dohlížený subjekt usazený v zúčastněném členském státě nebo dohlížená skupina, jejíž mateřský podnik je usazen v zúčastněném členském státě, se klasifikují jako významné na základě jejich důležitosti pro ekonomiku příslušného zúčastněného členského státu, pokud:
(práh významu pro národní ekonomiku)
a
A ≥ EUR 5 miliard,
přičemž
A
je celková hodnota aktiv určená v souladu s články 51 až 55 pro daný kalendářní rok a
B
je hrubý domácí produkt v tržních cenách, jak je definován v bodě 8.89 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (14) (ESA 2010) a zveřejněn Eurostatem na daný kalendářní rok.
Článek 57
Kritéria pro určení významu na základě důležitosti pro ekonomiku Unie nebo kteréhokoli zúčastněného členského státu
1. ECB zejména při posuzování toho, zda dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina jsou důležité pro ekonomiku Unie nebo zúčastněného členského státu z důvodů jiných než uvedených v článku 56, zohlední tato kritéria:
a)
význam dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny pro konkrétní ekonomické sektory Unie nebo zúčastněného členského státu;
b)
vzájemnou propojenost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny s ekonomikou Unie nebo zúčastněného členského státu;
c)
nahraditelnost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny jako účastníka trhu i poskytovatele služeb klientům;
d)
obchodní, strukturální a operační složitost dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny.
2. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 58
Určení významu na základě důležitosti pro ekonomiku kteréhokoli zúčastněného členského státu na žádost vnitrostátního příslušného orgánu
1. Vnitrostátní příslušný orgán může ECB oznámit, že dohlížený subjekt považuje za významný ve vztahu ke své tuzemské ekonomice.
2. ECB posoudí oznámení vnitrostátního příslušného orgánu na základě kritérií uvedených v čl. 57 odst. 1.
3. Článek 57 se použije obdobně.
HLAVA 5
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ DŮLEŽITOSTI PŘESHRANIČNÍ ČINNOSTI
Článek 59
Kritéria pro určení významu na základě významu přeshraniční činnosti dohlížené skupiny
1. ECB může dohlíženou skupinu považovat za významnou na základě její přeshraniční činnosti, pouze pokud mateřský podnik dohlížené skupiny zřídil dceřiné společnosti, které jsou samy úvěrovými institucemi, ve více než jednom jiném zúčastněném členském státě.
2. ECB může dohlíženou skupinu považovat za významnou na základě její přeshraniční činnosti, pouze pokud celková hodnota jejích aktiv přesahuje 5 miliard EUR a:
a)
poměr jejích přeshraničních aktiv k celkovým aktivům je vyšší než 20 % nebo
b)
poměr jejích přeshraničních pasiv k celkovým pasivům je vyšší než 20 %.
3. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 60
Přeshraniční aktiva a pasiva
1. „Přeshraničními aktivy“ se v kontextu dohlížené skupiny rozumí část celkových aktiv, ve vztahu k nimž je protistranou úvěrová instituce nebo jiná fyzická či právnická osoba, která se nachází v zúčastněném členském státě, který není členským státem, v němž má mateřský podnik příslušné dohlížené skupiny své ústředí.
2. „Přeshraničními pasivy“ se v kontextu dohlížené skupiny rozumí část celkových pasiv, ve vztahu k nimž je protistranou úvěrová instituce nebo jiná fyzická či právnická osoba, která se nachází v zúčastněném členském státě, který není členským státem, v němž má mateřský podnik příslušné dohlížené skupiny své ústředí.
HLAVA 6
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ ŽÁDOSTI O VEŘEJNOU FINANČNÍ POMOC Z ESM NEBO NA ZÁKLADĚ PŘIJETÍ TÉTO POMOCI
Článek 61
Žádost o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM nebo přijetí této pomoci
1. O přímou veřejnou finanční pomoc pro dohlížený subjekt je požádáno, pokud člen ESM podá žádost o poskytnutí finanční pomoci ze strany ESM tomuto subjektu v souladu s rozhodnutím přijatým Radou guvernérů ESM v souladu s článkem 19 Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability, pokud se týká přímé rekapitalizace úvěrové instituce, a s nástroji přijatými na základě tohoto rozhodnutí.
2. K přijetí přímé veřejné finanční pomoci ze strany úvěrové instituce dochází, když tuto finanční pomoc úvěrová instituce obdržela podle rozhodnutí a nástrojů uvedených v odstavci 1.
Článek 62
Povinnost vnitrostátních příslušných orgánů informovat ECB o možné žádosti méně významného dohlíženého subjektu o veřejnou finanční pomoc nebo o jejím přijetí ze strany tohoto subjektu
1. Aniž by byla dotčena povinnost informovat ECB o zhoršení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu vymezená v článku 96, vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB, jakmile se dozví o možné potřebě veřejné finanční pomoci pro méně významný dohlížený subjekt, jež by měla být poskytnuta na vnitrostátní úrovni nepřímo z ESM a/nebo ze strany ESM.
2. S výjimkou řádně odůvodněných naléhavých případů předloží vnitrostátní příslušný orgán své posouzení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu ke zvážení ECB před tím, než jej předloží ESM.
Článek 63
Začátek a konec přímého dohledu
1. Dohlížený subjekt, v jehož případě bylo požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc z ESM nebo který obdržel přímou veřejnou finanční pomoc z ESM, se klasifikuje jako významný dohlížený subjekt ode dne, kdy bylo jeho jménem požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc.
2. ECB v rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2 stanoví den, kdy ECB převezme přímý dohled.
3. Čl. 52 odst. 3 se použije obdobně.
Článek 64
Rozsah
Je-li požádáno o přímou veřejnou finanční pomoc ve vztahu k dohlíženému subjektu, který je součástí dohlížené skupiny, klasifikují se jako významné všechny dohlížené subjekty, které jsou součástí dohlížené skupiny.
HLAVA 7
URČENÍ VÝZNAMU NA ZÁKLADĚ SKUTEČNOSTI, ŽE DOHLÍŽENÝ SUBJEKT JE JEDNOU ZE TŘÍ NEJVÝZNAMNĚJŠÍCH ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ V ZÚČASTNĚNÉM ČLENSKÉM STÁTĚ
Článek 65
Kritéria pro určení tří nejvýznamnějších úvěrových institucí v zúčastněném členském státě
1. Úvěrová instituce nebo dohlížená skupina se klasifikuje jako významná, je-li jednou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě.
2. Pro účely určení tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě ECB a relevantní vnitrostátní příslušný orgán zohlední velikost dohlíženého subjektu, resp. dohlížené skupiny určenou podle článků 50 až 55.
Článek 66
Přezkum
1. Ve vztahu ke každému zúčastněnému členskému státu ECB do 1. října každého kalendářního roku určí, zda by tři úvěrové instituce nebo dohlížené skupiny s mateřským podnikem usazeným v takovém zúčastněném členském státě měly být klasifikovány jako významné dohlížené subjekty či nikoli.
2. Na žádost ECB vnitrostátní příslušné orgány ECB informují o třech nejvýznamnějších úvěrových institucích nebo dohlížených skupinách usazených v jejich příslušných zúčastněných členských státech do 1. října daného kalendářního roku. Vnitrostátní příslušné orgány určí tři nejvýznamnější úvěrové instituce nebo dohlížené skupiny na základě kritérií uvedených v článcích 50 až 55.
3. Za každou ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněných členských státech předloží relevantní vnitrostátní příslušný orgán ECB zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil v jednotlivých případech, pokud úvěrová instituce nebo dohlížená skupina ještě není klasifikována jako významná.
Po přijetí informací uvedených v odstavci 2 provede ECB vlastní hodnocení. ECB může za tímto účelem relevantní vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby poskytl příslušné informace.
4. Pokud dne 1. října každého roku není jedna či více ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin v zúčastněném členském státě klasifikována jako významný dohlížený subjekt, přijme ECB v souladu s hlavou 2 rozhodnutí ve vztahu ke kterékoli ze tří nejvýznamnějších úvěrových institucí nebo dohlížených skupin, které nejsou klasifikovány jako významné.
5. Čl. 52 odst. 3 se uplatňují obdobně.
HLAVA 8
ROZHODNUTÍ ECB VYKONÁVAT PŘÍMÝ DOHLED NAD MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY PODLE ČL. 6 ODST. 5 PÍSM. B) NAŘÍZENÍ O JEDNOTNÉM MECHANISMU DOHLEDU
Článek 67
Kritéria pro rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB kdykoli na základě rozhodnutí ECB rozhodnout, že bude přímo vykonávat dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou, je-li to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Před přijetím rozhodnutí ECB uvedeného v odstavci 1 ECB zohlední mimo jiné kterýkoli z těchto faktorů:
a)
zda je méně významný dohlížený subjekt nebo méně významná dohlížená skupina blízko ke splnění jednoho z kritérií uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
b)
vzájemnou propojenost méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny s jinými úvěrovými institucemi;
c)
zda dotčený méně významný dohlížený subjekt je či není dceřinou společností dohlíženého subjektu, který má ústředí v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi a který zřídil jednu či více dceřiných společností, které jsou rovněž úvěrovými institucemi, nebo jednu či více poboček v zúčastněných členských státech, z nichž jedna či více jsou významné;
d)
skutečnost, že vnitrostátní příslušný orgán nepostupoval podle pokynů ECB;
e)
skutečnost, že vnitrostátní příslušný orgán nedodržuje akty uvedené v čl. 4 odst. 3 první pododstavec nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
f)
skutečnost, že méně významný dohlížený subjekt požádal nebo nepřímo přijal finanční pomoc z EFSF nebo ESM.
Článek 68
Postup pro přípravu rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu na žádost vnitrostátního příslušného orgánu
1. ECB na žádost vnitrostátního příslušného orgánu posoudí, zda je třeba v souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu přímo vykonávat dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Vnitrostátní příslušný orgán ve své žádosti: a) identifikuje méně významný dohlížený subjekt nebo méně významnou dohlíženou skupinu, o které se vnitrostátní příslušný orgán domnívá, že by nad ní měla převzít přímý dohled ECB, a b) uvede, proč je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
3. Spolu se svou žádostí předloží vnitrostátní příslušný orgán zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny.
4. Pokud ECB nesouhlasí s žádostí vnitrostátního příslušného orgánu, konzultuje s dotčeným vnitrostátním příslušným orgánem před provedením konečného posouzení, zda je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
5. Pokud ECB rozhodne, že přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB je nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu, přijme rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2.
Článek 69
Postup pro přípravu rozhodnutí ECB podle čl. 6 odst. 5 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu na základě vlastní iniciativy ECB
1. ECB může vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby jí předložil zprávu, v níž uvede historii v oblasti dohledu a rizikový profil méně významného dohlíženého subjektu nebo méně významné dohlížené skupiny. ECB určí termín, do kterého by jí tato zpráva měla být předložena.
2. ECB konzultuje vnitrostátní příslušný orgán před provedením konečného posouzení, zda je dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
3. Dojde-li ECB k závěru, že přímý dohled nad méně významným dohlíženým subjektem nebo nad méně významnou dohlíženou skupinou ze strany ECB je nezbytný s cílem zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu, přijme rozhodnutí ECB v souladu s hlavou 2.
HLAVA 9
ZVLÁŠTNÍ OKOLNOSTI, KTERÉ MOHOU ODŮVODNIT KLASIFIKACI DOHLÍŽENÉHO SUBJEKTU JAKO MÉNĚ VÝZNAMNÉHO, AČKOLI JSOU SPLNĚNA KRITÉRIA PRO JEHO KLASIFIKACI JAKO VÝZNAMNÉHO
Článek 70
Zvláštní okolnosti, které vedou ke klasifikaci významného dohlíženého subjektu jako méně významného
1. Zvláštní okolnosti ve smyslu druhého a pátého pododstavce čl. 6 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu (dále jen „zvláštní okolnosti“) jsou dány, nastanou-li zvláštní a skutkové okolnosti, kvůli nimž je klasifikace subjektu jako významného nepřiměřená s ohledem na cíle a zásady nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a zejména s ohledem na nezbytnost zajistit důsledné uplatňování vysokých standardů dohledu.
2. Pojem „zvláštní okolnosti“ se vykládá úzce.
Článek 71
Posuzování výskytu zvláštních okolností
1. Zda jsou dány zvláštní okolnosti, které odůvodňují klasifikaci subjektu, který by jinak byl významným dohlíženým subjektem, jako méně významného, se určí v každém jednotlivém případě a konkrétně pro dotčený dohlížený subjekt nebo dohlíženou skupinu, nikoli však pro kategorie dohlížených subjektů.
2. Článek 40 se použije obdobně.
3. Články 44 až 46 a články 48 a 49 se použijí obdobně. ECB uvede v rozhodnutí ECB důvody, které ji vedly k závěru, že jsou zvláštní okolnosti dány.
Článek 72
Přezkum
1. ECB za podpory relevantních vnitrostátních příslušných orgánů alespoň jednou ročně přezkoumá, zda jsou ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, jež jsou klasifikovány jako méně významné z důvodu zvláštních okolností, i nadále zvláštní okolnosti dány.
2. Dotčený dohlížený subjekt poskytne veškeré informace a dokumenty, které si ECB vyžádá k provedení přezkumu uvedeného v odstavci 1.
3. Má-li ECB za to, že zvláštní okolnosti již nejsou dány, přijme rozhodnutí ECB, které je určeno příslušnému dohlíženému subjektu a které stanoví, že je klasifikován jako významný a že již nejsou dány zvláštní okolnosti.
4. Hlava 2 části IV se použije obdobně.
ČÁST V
SPOLEČNÁ ŘÍZENÍ
HLAVA 1
SPOLUPRÁCE PŘI ŽÁDOSTI O POVOLENÍ K PŘÍSTUPU K ČINNOSTI ÚVĚROVÉ INSTITUCE
Článek 73
Oznámení žádosti o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce ECB
1. Vnitrostátní příslušný orgán, který obdrží žádost o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce, která má být usazena v zúčastněném členském státě, vyrozumí ECB o přijetí této žádosti do 15 pracovních dnů.
2. Vnitrostátní příslušný orgán rovněž ECB informuje o lhůtě, ve které musí být rozhodnutí o žádosti vydáno a oznámeno žadateli v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
3. Není-li žádost úplná, vnitrostátní příslušný orgán na základě své vlastní inciativy nebo na žádost ECB požádá žadatele o poskytnutí požadovaných dodatečných informací. Veškeré dodatečné informace, které vnitrostátní příslušný orgán obdrží, zašle ECB do 15 pracovních dnů ode dne, kdy je tento orgán přijal.
Článek 74
Posouzení žádostí ze strany vnitrostátních příslušných orgánů
Vnitrostátní příslušný orgán, ke kterému byla žádost podána, posoudí, zda žadatel splňuje všechny podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech členského státu vnitrostátního příslušného orgánu.
Článek 75
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů o zamítnutí žádosti
Vnitrostátní příslušné orgány zamítnou žádosti, které nesplňují podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, a zašlou kopii svého rozhodnutí ECB.
Článek 76
Návrhy rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů o povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce
1. Je-li vnitrostátní příslušný orgán přesvědčen, že žádost splňuje všechny podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, vypracuje návrh rozhodnutí, v němž navrhuje, aby ECB žadateli udělila povolení k přístupu k činnosti úvěrové instituce (dále jen „návrh rozhodnutí o povolení“).
2. Vnitrostátní příslušný orgán zajistí, aby návrh rozhodnutí o povolení byl ECB a žadateli oznámen alespoň 20 pracovních dnů před koncem maximálního období pro posouzení, které stanoví příslušné vnitrostátní právní předpisy.
3. Vnitrostátní příslušný orgán může navrhovat, aby byla k návrhu rozhodnutí o povolení připojena doporučení, podmínky nebo omezení v souladu s vnitrostátními a unijními právními předpisy. V těchto případech je za dodržování souladu s těmito podmínkami nebo omezeními zodpovědný vnitrostátní příslušný orgán.
Článek 77
Posouzení žádostí ze strany ECB a jednání se žadateli
1. ECB posoudí žádost na základě podmínek pro vydání povolení uvedených v příslušných právních předpisech Unie. Má-li ECB za to, že tyto podmínky nejsou splněny, dá žadateli možnost, aby se v souladu s článkem 31 písemně vyjádřil ke skutečnostem a námitkám, které jsou relevantní pro toto posouzení.
2. Je-li jednání považováno za nezbytné a ve všech ostatních případech, které jsou řádně odůvodněny, může ECB prodloužit maximální lhůtu pro rozhodování o žádosti v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Prodloužení lhůty žadateli oznámí v souladu s článkem 35 tohoto nařízení.
Článek 78
Rozhodnutí ECB o žádostech
1. ECB rozhodne o návrhu rozhodnutí o povolení, který obdrží od vnitrostátního příslušného orgánu, do 10 pracovních dnů, pokud nerozhodne o prodloužení maximální lhůty v souladu s čl. 77 odst. 2. ECB může návrh rozhodnutí o povolení podpořit, a vyjádřit tak svůj souhlas s povolením, nebo k návrhu rozhodnutí o povolení předložit námitky.
2. ECB své rozhodnutí založí na posouzení žádosti, návrhu rozhodnutí o povolení a připomínkách poskytnutých žadatelem podle článku 77.
3. Nerozhodne-li ECB ve lhůtě uvedené v odstavci 1, považuje se návrh rozhodnutí o povolení vypracovaný příslušným vnitrostátním orgánem za přijatý.
4. ECB přijme rozhodnutí, kterým udělí povolení, pokud žadatel splňuje všechny podmínky pro vydání povolení v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy členského státu, v němž je žadatel usazen.
5. Rozhodnutí, kterým se uděluje povolení, zahrnuje činnost žadatele jako úvěrové instituce ve smyslu příslušných vnitrostátních právních předpisů, aniž by byly dotčeny jakékoli dodatečné požadavky pro vydání povolení pro činnost, která nespočívá v přijímání vkladů či jiných splatných prostředků od veřejnosti a poskytování úvěrů na svůj vlastní účet, které vyplývají z příslušných vnitrostátních právních předpisů.
Článek 79
Postup při zániku povolení
Povolení zaniká v situacích uvedených v čl. 18 písm. a) směrnice 2013/36/EU, pokud tak stanoví příslušné vnitrostátní právní předpisy. Vnitrostátní příslušné orgány informují ECB o jednotlivých případech zániku povolení. ECB následně - poté, co uvědomí relevantní vnitrostátní příslušný orgán a dotčený dohlížený subjekt, - zveřejní zánik povolení v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCE PŘI ODNĚTÍ POVOLENÍ
Článek 80
Návrh vnitrostátních příslušných orgánů na odnětí povolení
1. Má-li relevantní vnitrostátní příslušný orgán za to, že povolení úvěrové instituce by mělo být zcela nebo částečně odňato v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy, včetně odnětí na žádost úvěrové instituce, předloží ECB návrh rozhodnutí, v němž navrhne odnětí povolení (dále jen „návrh rozhodnutí o odnětí“) spolu se všemi příslušnými podpůrnými dokumenty.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v případě každého návrhu rozhodnutí o odnětí, které je významné pro vnitrostátní orgán příslušný pro řešení problémů úvěrových institucí (dále jen „vnitrostátní orgán pro řešení problémů“), koordinuje s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů.
Článek 81
Posouzení návrhu rozhodnutí o odnětí ze strany ECB
1. ECB bezodkladně posoudí návrh rozhodnutí o odnětí. Zejména zohlední naléhavé důvody, které uvede vnitrostátní příslušný orgán.
2. Použije se právo být vyslechnut ve smyslu článku 31.
Článek 82
Posouzení z vlastní iniciativy ECB a konzultace s vnitrostátními příslušnými orgány
1. Dozví-li se ECB o okolnostech, které mohou odůvodňovat odnětí povolení, ECB z vlastní iniciativy posoudí, zda by povolení mělo být odňato v souladu s příslušnými právními předpisy Unie.
2. ECB může kdykoli konzultovat relevantní vnitrostátní příslušné orgány. Pokud ECB hodlá odejmout povolení, konzultuje vnitrostátní příslušný orgán členského státu, v němž je úvěrová instituce usazena, alespoň 25 pracovních dnů přede dnem, kdy zamýšlí učinit své rozhodnutí. V řádně odůvodněných naléhavých případech může být lhůta pro konzultaci zkrácena na pět pracovních dnů.
3. Pokud ECB hodlá odejmout povolení, informuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány o všech připomínkách předložených úvěrovou institucí. Použije se právo úvěrové instituce být vyslechnuta ve smyslu článku 31.
4. Pokud se týká návrhu na odnětí povolení v souladu s čl. 14 odst. 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, koordinuje ECB s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán okamžitě po kontaktování vnitrostátního orgánu pro řešení problémů.
Článek 83
Rozhodnutí ECB o odnětí povolení
1. ECB bezodkladně přijme rozhodnutí o odnětí povolení. Při tom může přijmout nebo odmítnout příslušný návrh rozhodnutí o odnětí.
2. Při přijímání svého rozhodnutí ECB zohlední všechny tyto skutečnosti: a) své posouzení okolností, které odůvodňují odnětí; b) případný návrh rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu o odnětí; c) konzultaci s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem, a pokud vnitrostátní příslušný orgán není vnitrostátním orgánem pro řešení problémů, s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů (spolu s vnitrostátním příslušným orgánem dále jen „vnitrostátní orgány“); d) všechny připomínky předložené úvěrovou institucí podle čl. 81 odst. 2 a čl. 82 odst. 3.
3. ECB přijme rozhodnutí rovněž v případech popsaných v článku 84, pokud relevantní vnitrostátní orgán pro řešení problémů nemá námitky proti odnětí povolení nebo pokud ECB rozhodne, že vnitrostátní orgány neprovedly řádná opatření nezbytná k udržení finanční stability.
Článek 84
Postup v případě možných opatření k řešení problémů přijatých vnitrostátními orgány
1. Pokud vnitrostátní orgán pro řešení problémů oznámí svou námitku vůči záměru ECB odejmout povolení, ECB a vnitrostátní orgán pro řešení problémů si dohodnou lhůtu, po kterou ECB nepřistoupí k odnětí povolení. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán okamžitě po kontaktování vnitrostátního orgánu pro řešení problémů s cílem dosáhnout dohody.
2. Po uplynutí dohodnuté lhůty ECB s ohledem na dosažený pokrok posoudí, zda hodlá přistoupit k odnětí povolení, nebo zda hodlá prodloužit dohodnutou lhůtu v souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB konzultuje jak s relevantním vnitrostátním příslušným orgánem, tak s vnitrostátním orgánem pro řešení problémů, není-li vnitrostátním příslušným orgánem. Vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB o opatřeních přijatých těmito orgány a o svém posouzení důsledků odnětí.
3. Pokud vnitrostátní orgán pro řešení problémů nemá námitky vůči odnětí povolení nebo pokud ECB rozhodne, že vnitrostátní orgány neprovedly řádná opatření nezbytná k udržení finanční stability, použije se článek 83.
HLAVA 3
SPOLUPRÁCE PŘI NABYTÍ KVALIFIKOVANÝCH ÚČASTÍ
Článek 85
Oznámení nabytí kvalifikované účasti vnitrostátním příslušným orgánům
1. Vnitrostátní příslušný orgán, který obdrží oznámení o záměru nabýt kvalifikovanou účast v úvěrové instituci usazené v daném zúčastněném členském státě, toto oznámení oznámí ECB nejpozději pět pracovních dnů od potvrzení jeho přijetí v souladu s čl. 22 odst. 2. směrnice 2013/36/EU.
2. Pokud musí vnitrostátní příslušný orgán přerušit období pro posouzení z důvodu vyžádání dodatečných informací, oznámí tuto skutečnost ECB. Vnitrostátní příslušný orgán zašle veškeré takové dodatečné informace ECB do pěti pracovních dnů ode dne, kdy je obdržel.
3. Vnitrostátní příslušný orgán rovněž ECB informuje o datu, do kterého je třeba rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím kvalifikované účasti oznámit žadateli podle příslušných vnitrostátních právních předpisů.
Článek 86
Posouzení možných nabytí
1. Vnitrostátní příslušný orgán, kterému byl oznámen záměr nabýt kvalifikovanou účast v úvěrové instituci, posoudí, zda možné nabytí splňuje veškeré podmínky uvedené v příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisech. Po provedení tohoto posouzení vypracuje vnitrostátní příslušný orgán pro ECB návrh rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím.
2. Vnitrostátní příslušný orgán předloží ECB návrh rozhodnutí o nesouhlasu nebo souhlasu s nabytím nejméně 15 pracovních dnů před uplynutím lhůty pro posouzení ve smyslu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 87
Rozhodnutí ECB o nabytí
ECB rozhodne o souhlasu nebo nesouhlasu s nabytím na základě svého posouzení navrhovaného nabytí a návrhu rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu. Použije se právo být vyslechnut ve smyslu článku 31.
HLAVA 4
OZNÁMENÍ ROZHODNUTÍ O SPOLEČNÉM ŘÍZENÍ
Článek 88
Postupy pro oznamování rozhodnutí
1. ECB bez zbytečného odkladu v souladu s článkem 35 oznámí stranám tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce;
b)
rozhodnutí ECB o nabytí kvalifikované účasti v úvěrové instituci.
2. ECB bez zbytečného odkladu oznámí relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu tato rozhodnutí:
a)
rozhodnutí ECB o žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce;
b)
rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce;
c)
rozhodnutí ECB o nabytí kvalifikované účasti v úvěrové instituci.
3. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí žadateli o vydání povolení tato rozhodnutí:
a)
návrh rozhodnutí o povolení;
b)
rozhodnutí vnitrostátního příslušného orgánu o zamítnutí žádosti o povolení, pokud žadatel nesplňuje podmínky pro vydání povolení uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech;
c)
rozhodnutí ECB o nesouhlasu s návrhem rozhodnutí o povolení uvedeným v písm. a);
d)
rozhodnutí ECB o povolení.
4. Vnitrostátní příslušný orgán oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu pro řešení problémů rozhodnutí ECB o odnětí povolení působit jako úvěrová instituce.
5. ECB oznámí Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) každé rozhodnutí ECB o udělení nebo odnětí povolení působit jako úvěrová instituce a každý zánik povolení. ECB v oznámení uvede důvody pro přijetí rozhodnutí o odnětí povolení nebo důvody zániku povolení.
ČÁST VI
POSTUPY PRO DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
HLAVA 1
DOHLED NAD VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY A POMOC ZE STRANY VNITROSTÁTNÍCH PŘÍSLUŠNÝCH ORGÁNŮ
Článek 89
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty
ECB vykonává přímý dohled nad významnými dohlíženými subjekty v souladu s postupy vymezenými v části II, zejména pokud se týká úkolů a složení společných týmů dohledu.
Článek 90
Úloha vnitrostátních příslušných orgánů při pomoci ECB
1. Vnitrostátní příslušný orgán napomáhá ECB při plnění jejích úkolů za podmínek vymezených v nařízení o jednotném mechanismu dohledu a v tomto nařízení a vykonává zejména tyto činnosti:
a)
v souladu s článkem 91 předkládá ECB návrhy rozhodnutí týkajících se významných dohlížených subjektů usazených v jeho zúčastněném členském státě;
b)
napomáhá ECB při přípravě a provádění aktů souvisejících s plněním úkolů svěřených ECB na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu včetně pomoci při činnostech ověřování a každodenního posuzování stavu významného dohlíženého subjektu;
c)
napomáhá ECB při vynucování jejích rozhodnutí za případného použití pravomocí uvedených v třetím pododstavci čl. 9 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Při poskytování pomoci ECB postupují vnitrostátní příslušné orgány ve vztahu k významným dohlíženým subjektům v souladu s pokyny ECB.
Článek 91
Návrhy rozhodnutí, které mají vypracovat vnitrostátní příslušné orgány pro účely uvážení ze strany ECB
1. V souladu s čl. 6 odst. 3 a čl. 6 odst. 7 písm. b) nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB vnitrostátní příslušný orgán požádat, aby tento orgán pro účely uvážení ze strany ECB vypracoval návrh rozhodnutí týkajícího se plnění úkolů uvedených v článku 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
V žádosti je stanovena lhůta pro zaslání návrhu rozhodnutí ECB.
2. Vnitrostátní příslušný orgán může návrh rozhodnutí týkajícího se významného dohlíženého subjektu ECB k uvážení předložit rovněž na základě své vlastní iniciativy prostřednictvím společného týmu dohledu.
Článek 92
Výměna informací
ECB a vnitrostátní příslušné orgány si bez zbytečného odkladu vyměňují informace o významných dohlížených subjektech, existují-li závažné náznaky toho, že významné dohlížené subjekty nadále nejsou schopny plnit své závazky vůči svým věřitelům, a zejména zajišťovat bezpečnost majetkových hodnot, které jim byly svěřeny jejich vkladateli, nebo existují-li závažné náznaky toho, že došlo k výskytu okolností, které by mohly vést k závěru, že dotčená úvěrová instituce není schopna vyplatit vklady ve smyslu čl. 1 odst. 3 písm. i) směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES (15). ECB a vnitrostátní příslušné orgány tak učiní před přijetím rozhodnutí o tomto závěru.
HLAVA 2
SPLNĚNÍ POŽADAVKŮ NA ZPŮSOBILOST A BEZÚHONNOST OSOB ODPOVĚDNÝCH ZA ŘÍZENÍ ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ
Článek 93
Posouzení vhodnosti členů řídících orgánů významných dohlížených subjektů
1. S cílem zajistit, aby instituce zavedly spolehlivé systémy správy a řízení, a aniž by byly dotčeny příslušné unijní a vnitrostátní právní předpisy a část V, významný dohlížený subjekt vyrozumí relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech změnách členů svých řídících orgánů v řídících funkcích a ve funkcích dohledu (dále jen „manažeři“) ve smyslu čl. 3 odst. 1 bod 7) a čl. 3 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, včetně opakovaného jmenování manažerů na další funkční období. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán bezodkladně oznámí ECB všechny tyto změny, přičemž uvede lhůtu, ve které musí být vydáno a oznámeno rozhodnutí v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.
2. K posouzení vhodnosti manažerů významných dohlížených subjektů má ECB pravomoci v oblasti dohledu, které mají příslušné orgány na základě příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisů.
Článek 94
Průběžný přezkum vhodnosti manažerů
1. Významný dohlížený subjekt informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán o všech nových skutečnostech, které mohou ovlivnit původní posouzení vhodnosti, nebo o všech dalších otázkách, které by mohly ovlivnit vhodnost manažera, bezodkladně, jakmile se dohlížený subjekt nebo příslušný manažer o těchto skutečnostech nebo otázkách dozví. Relevantní vnitrostátní příslušný orgán informuje ECB o všech nových skutečnostech nebo otázkách bezodkladně.
2. Na základě nových skutečností nebo otázek uvedených v odstavci 1 nebo pokud se ECB dozví o nových skutečnostech, které mohou ovlivnit původní posouzení příslušného manažera, nebo o jakýchkoli jiných otázkách, které by mohly ovlivnit vhodnost manažera, může ECB zahájit nové posouzení. ECB potom rozhodne o přijetí vhodného opatření v souladu s příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy a o tomto opatření bezodkladně informuje relevantní vnitrostátní příslušný orgán.
HLAVA 3
OSTATNÍ POSTUPY PRO VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SUBJEKTY
Článek 95
Požadavky, oznámení či žádosti ze strany významných dohlížených subjektů
1. Aniž by byla dotčena konkrétní řízení zakotvená zejména v části V a jeho běžná spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem, významný dohlížený subjekt zasílá ECB všechny své požadavky, oznámení či žádosti, které se týkají plnění úkolů svěřených ECB.
2. ECB dá takový požadavek, oznámení či žádost k dispozici relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu a může požádat, aby vnitrostátní příslušný orgán vypracoval návrh rozhodnutí podle článku 91.
3. V případě podstatných změn v porovnání s povolením uděleným na základě původního požadavku, oznámení nebo žádosti významný dohlížený subjekt zašle ECB nový požadavek, oznámení či žádost v souladu s postupem uvedeným v odstavci 1.
ČÁST VII
POSTUPY PRO DOHLED NA MÉNĚ VÝZNAMNÝMI DOHLÍŽENÝMI SUBJEKTY
HLAVA 1
VYROZUMĚNÍ ECB VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY O PODSTATNÝCH ŘÍZENÍCH VNITROSTÁTNÍHO PŘÍSLUŠNÉHO ORGÁNU V OBLASTI DOHLEDU A O PODSTATNÝCH NÁVRZÍCH ROZHODNUTÍ V OBLASTI DOHLEDU
Článek 96
Zhoršení finančního stavu méně významného dohlíženého subjektu
Aniž by bylo dotčeno použití článku 62, informují vnitrostátní příslušné orgány ECB, pokud dojde k rychlému a podstatnému zhoršení stavu jakéhokoli méně významného dohlíženého subjektu, zejména pokud by toto zhoršení mohlo vést k žádosti o přímou či nepřímou finanční pomoc z ESM.
Článek 97
Vyrozumění ECB vnitrostátními příslušnými orgány o podstatných řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, poskytují vnitrostátní příslušné orgány ECB informace o podstatných řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, jež se týkají méně významných dohlížených subjektů. ECB vymezí obecná kritéria, která stanoví, které informace je třeba oznámit pro konkrétní méně významné dohlížené subjekty; při tom zohlední zejména rizikový stav a možný dopad na tuzemský finanční systém dotčeného méně významného dohlíženého subjektu. Vnitrostátní příslušné orgány poskytnou tyto informace předem nebo v řádně odůvodněných naléhavých případech současně se zahájením řízení.
2. Mezi podstatná řízení vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu uvedená v odstavci 1 se řadí:
a)
odvolání členů řídících orgánů méně významných dohlížených subjektů a jmenování zvláštních správců, kteří převezmou řízení méně významných dohlížených subjektů, a
b)
postupy, které mají významný dopad na méně významný dohlížený subjekt.
3. Kromě požadavků ECB na informace podle tohoto článku může si ECB od vnitrostátních příslušných orgánů kdykoli vyžádat informace o plnění jejich úkolů ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům.
4. Kromě požadavků ECB na informace podle tohoto článku vyrozumí vnitrostátní příslušné orgány ze své vlastní iniciativy ECB o všech dalších řízeních vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu:
a)
která považují za podstatná nebo
b)
která mohou negativně ovlivnit dobrou pověst jednotného mechanismu dohledu.
5. Požaduje-li ECB, aby vnitrostátní příslušný orgán dále posoudil určité aspekty podstatného řízení vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu, uvede ve své žádosti, o které aspekty se jedná. ECB a vnitrostátní příslušný orgán zajistí, aby druhá strana měla dostatek času na to, aby tento postup a jednotný mechanismus dohledu jako celek mohly účinně fungovat.
Článek 98
Vyrozumění ECB vnitrostátními příslušnými orgány o podstatných návrzích rozhodnutí v oblasti dohledu
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, zasílají vnitrostátní příslušné orgány ECB návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu, která splňují kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 a která se týkají méně významných dohlížených subjektů, v jejichž případě se ECB na základě obecných kritérií, která ve vztahu k rizikovému stavu a možnému dopadu na tuzemský finanční systém ECB stanoví, domnívá, že by jí měly být informace sděleny.
2. S výhradou odstavce 1 by návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu měly být ECB zasílány před tím, než budou zaslány méně významným dohlíženým subjektům, pokud tato rozhodnutí:
a)
se týkají odvolání členů řídících orgánů méně významných dohlížených subjektů a jmenování zvláštních správců; nebo
b)
mají významný dopad na méně významný dohlížený subjekt.
3. Kromě požadavků na informace uvedených v odstavcích 1 a 2 předávají vnitrostátní příslušné orgány ECB všechny další návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu:
a)
k nimž je třeba stanovisko ECB; nebo
b)
které mohou negativně ovlivnit dobrou pověst jednotného mechanismu dohledu.
4. Vnitrostátní příslušné orgány zašlou návrhy rozhodnutí, jež splňují kritéria uvedená v odstavcích 1, 2 a 3, a jež se tedy považují za podstatné návrhy rozhodnutí v oblasti dohledu, ECB nejpozději 10 dnů před plánovaným dnem přijetí daného rozhodnutí. ECB k návrhu rozhodnutí zaujme stanovisko v přiměřené lhůtě před plánovaným přijetím daného rozhodnutí. V naléhavých případech vymezí relevantní vnitrostátní příslušný orgán přiměřenou lhůtu pro zaslání návrhu rozhodnutí, které splňuje kritéria uvedená v odstavcích 1, 2 a 3, ECB.
HLAVA 2
NÁSLEDNÉ VYROZUMĚNÍ ECB VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY, POKUD SE TÝKÁ MÉNĚ VÝZNAMNÝCH DOHLÍŽENÝCH SUBJEKTŮ
Článek 99
Obecná informační povinnost vnitrostátních příslušných orgánů vůči ECB
1. S cílem umožnit ECB výkon dohledu nad fungováním systému, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 5 písm. c) nařízení o jednotném mechanismu dohledu, a aniž by byla dotčena kapitola 1, může ECB vyžadovat, aby jí vnitrostátní příslušné orgány pravidelně informovaly o přijatých opatřeních a o plnění úkolů, jež mají vykonávat podle čl. 6 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. ECB každoročně informuje vnitrostátní příslušné orgány o kategoriích méně významných dohlížených subjektů a o povaze požadovaných informací.
2. Požadavky vymezenými v odstavci 1 není dotčeno právo ECB využít v případě méně významných dohlížených subjektů pravomocí uvedených v článcích 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 100
Četnost a rozsah zpráv, které vnitrostátní příslušné orgány předkládají ECB
Vnitrostátní příslušné orgány v souladu s požadavky ECB předkládají ECB výroční zprávu o méně významných dohlížených subjektech, méně významných dohlížených skupinách nebo o kategoriích méně významných dohlížených subjektů.
ČÁST VIII
SPOLUPRÁCE MEZI ECB, VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY A VNITROSTÁTNÍMI POVEŘENÝMI ORGÁNY, POKUD SE TÝKÁ MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH ÚKOLŮ A NÁSTROJŮ
HLAVA 1
DEFINICE MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH NÁSTROJŮ
Článek 101
Obecná ustanovení
1. Pro účely této části se makroobezřetnostními nástroji rozumí kterýkoli z těchto nástrojů:
a)
kapitálové rezervy ve smyslu článku 130 až 142 směrnice 2013/36/EU;
b)
opatření pro úvěrové instituce s vnitrostátním povolením nebo dílčí soubor těchto úvěrových institucí podle článku 458 nařízení (EU) č. 575/2013;
c)
jakákoli jiná opatření, která v konkrétních případech vymezených v příslušných právních předpisech Unie přijmou vnitrostátní pověřené orgány nebo vnitrostátní příslušné orgány s cílem řešit systémová nebo makroobezřetnostní rizika a která jsou zakotvena a vztahují se na ně postupy vymezené v nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnici 2013/36/EU.
2. Makroobezřetnostní postupy uvedené v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu nejsou řízeními ECB nebo vnitrostátního příslušného orgánu v oblasti dohledu ve smyslu tohoto nařízení, aniž by tím byl dotčen článek 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, pokud se týká rozhodnutí určených jednotlivým dohlíženým subjektům.
Článek 102
Používání makroobezřetnostních nástrojů ze strany ECB
ECB používá makroobezřetnostní nástroje uvedené v článku 101 v souladu s tímto nařízením a v souladu s čl. 5 odst. 2 a čl. 9 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a pokud jsou makroobezřetnostní nástroje zakotveny ve směrnici, za předpokladu provedení této směrnice do vnitrostátního práva. Pokud vnitrostátní pověřený orgán nestanoví sazbu kapitálových rezerv, nezabraňuje to ECB, aby stanovila požadavek na kapitálové rezervy v souladu s tímto nařízením a čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 2
PROCESNÍ USTANOVENÍ PRO POUŽÍVÁNÍ MAKROOBEZŘETNOSTNÍCH NÁSTROJŮ
Článek 103
Seznam vnitrostátních příslušných orgánů a vnitrostátních pověřených orgánů odpovědných za makroobezřetnostní nástroje
ECB shromažďuje od vnitrostátních příslušných orgánů a vnitrostátních pověřených orgánů zúčastněných členských států informace o totožnosti orgánů pověřených pro účely příslušných makroobezřetnostních nástrojů uvedených v článku 101, jakož i o makroobezřetnostních nástrojích, které tyto orgány mohou používat.
Článek 104
Výměna informací a spolupráce, pokud se týká použití makroobezřetnostních nástrojů vnitrostátním příslušným orgánem nebo vnitrostátním pověřeným orgánem
1. V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán, který hodlá použít tyto nástroje, oznámí svůj záměr ECB deset pracovních dnů před přijetím tohoto rozhodnutí. Bez ohledu na toto ustanovení, pokud vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán hodlají použít makroobezřetnostní nástroj, informují ECB co nejdříve o tom, že identifikovaly makroobezřetnostní nebo systémové riziko pro finanční systém, a pokud možno o podrobnostech zamýšleného nástroje. Tato informace v nejvyšší možné míře obsahuje specifika zamýšleného opatření včetně zamýšleného data použití.
2. Vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán předloží oznámení o záměru ECB.
3. Má-li ECB námitky proti zamýšlenému opatření ze strany vnitrostátního příslušného orgánu nebo vnitrostátního pověřeného orgánu, uvede ECB své důvody pro tyto námitky do pěti pracovních dnů po přijetí oznámení záměru. Tyto námitky jsou písemné a obsahují odůvodnění. Vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán tyto důvody ECB řádně zváží předtím, než přikročí k případnému rozhodnutí.
Článek 105
Výměna informací a spolupráce, pokud se týká použití makroobezřetnostních nástrojů ze strany ECB
1. Pokud ECB hodlá v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ze své vlastní iniciativy nebo na návrh vnitrostátního příslušného orgánu nebo vnitrostátního pověřeného orgánu uplatnit vyšší požadavky na kapitálové rezervy nebo pokud hodlá uplatnit přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik, úzce spolupracuje s vnitrostátními pověřenými orgány v dotčených členských státech, a zejména oznámí svůj záměr vnitrostátnímu pověřenému orgánu nebo vnitrostátnímu příslušnému orgánu 10 pracovních dnů před přijetím tohoto rozhodnutí. Bez ohledu na toto ustanovení, pokud ECB hodlá uplatnit vyšší požadavky na kapitálové rezervy nebo pokud hodlá uplatnit přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik na úrovni úvěrových institucí postupem podle nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU v případech konkrétně stanovených v právních předpisech Unie, informuje relevantní vnitrostátní příslušné orgány nebo vnitrostátní pověřené orgány co nejdříve o tom, že identifikovala makroobezřetnostní nebo systémové riziko pro finanční systém, a pokud možno o podrobnostech zamýšleného nástroje. Tato informace v nejvyšší možné míře obsahuje specifika zamýšleného opatření včetně zamýšleného data použití.
2. Má-li kterýkoli z dotčených vnitrostátních příslušných orgánů nebo vnitrostátních pověřených orgánů námitky proti zamýšlenému opatření ze strany ECB, oznámí ECB své důvody pro tyto námitky do pěti pracovních dnů po přijetí oznámení záměru ECB. Tyto námitky jsou písemné a obsahují odůvodnění. ECB tyto důvody řádně zváží předtím, než přikročí k případnému rozhodnutí.
ČÁST IX
POSTUPY PRO ÚZKOU SPOLUPRÁCI
HLAVA 1
OBECNÉ ZÁSADY A SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 106
Postup pro navázání úzké spolupráce
ECB posoudí žádosti členských států mimo eurozónu o navázání úzké spolupráce v souladu s postupem vymezeným v rozhodnutí ECB/2014/5 (16).
Článek 107
Zásady platné po navázání úzké spolupráce
1. Ode dne, od něhož se uplatňuje rozhodnutí ECB podle čl. 7 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, kterým se navazuje úzká spolupráce mezi ECB a vnitrostátním příslušným orgánem členského státu mimo eurozónu, až do ukončení či přerušení této úzké spolupráce plní ECB v souladu s článkem 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu úkoly uvedené v čl. 4 odst. 1 a odst. 2 a v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ve vztahu k dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v příslušném zúčastněném členském státě v úzké spolupráci.
2. Byla-li navázána úzká spolupráce podle čl. 7 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, mají ECB a vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci postavení srovnatelné s postavením vůči významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v členských státech eurozóny, přičemž je třeba zohlednit skutečnost, že ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a méně významným dohlíženým subjektům a skupinám usazeným v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci nemá ECB přímo použitelné pravomoci.
3. V souladu s článkem 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci vydávat pokyny ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a skupinám a pouze obecné pokyny ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům a skupinám.
4. Úzká spolupráce skončí v den, kdy dojde ke zrušení výjimky podle článku 139 SFEU pro zúčastněný členský stát v úzké spolupráci v souladu s čl. 140 odst. 2 SFEU; od tohoto okamžiku se přestanou uplatňovat ustanovení této části.
Článek 108
Právní nástroje týkající se dohledu v souvislosti s úzkou spoluprací
1. Ve vztahu k úkolům uvedeným v čl. 4 odst. 1 a odst. 2 a v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu může ECB udílet pokyny, uplatňovat požadavky nebo vydávat obecné zásady.
2. Má-li ECB za to, že vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci by ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo skupině měl přijmout opatření týkající se úkolů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, obrátí se na tento vnitrostátní příslušný orgán:
a)
ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině s obecným nebo konkrétním pokynem, požadavkem nebo obecnými zásadami, které vyžadují vydání rozhodnutí v oblasti dohledu ve vztahu k tomuto významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci, nebo
b)
ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu nebo méně významné dohlížené skupině s obecným pokynem nebo obecnými zásadami.
3. Má-li ECB za to, že vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán v úzké spolupráci by měl přijmout opatření týkající se úkolů uvedených v článku 5 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, může se na tento vnitrostátní příslušný orgán nebo vnitrostátní pověřený orgán obrátit s obecným nebo konkrétním pokynem, požadavkem nebo obecnými zásadami, které vyžadují uplatnění vyšších požadavků na kapitálové rezervy nebo uplatnění přísnějších opatření zaměřených na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik.
4. ECB v pokynu, požadavku nebo obecných zásadách upřesní příslušnou lhůtu pro přijetí opatření ze strany vnitrostátního příslušného orgánu v úzké spolupráci, která nesmí být kratší než 48 hodin, ledaže by dřívější přijetí bylo nezbytné k zabránění nenapravitelné škody. Při stanovení této lhůty ECB zohlední správní a procesní právní předpisy, podle kterých musí relevantní vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci postupovat.
5. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci přijme veškerá opatření nezbytná k tomu, aby splnil pokyny, požadavky a obecné zásady ECB, přičemž o přijatých opatřeních bez zbytečného odkladu informuje ECB.
HLAVA 2
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K ČÁSTEM III, IV, V, VIII, X A XI
Článek 109
Jazykový režim a režim úzké spolupráce
Ustanovení článku 23 se uplatňují obdobně i v případě vnitrostátních příslušných orgánů v úzké spolupráci.
Článek 110
Posouzení významu úvěrové instituce v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části IV o určování postavení dohlížených subjektů nebo dohlížených skupin jako významných nebo méně významných se uplatňují obdobně v případě dohlížených subjektů a dohlížených skupin v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci v souladu s ustanoveními tohoto článku.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby postupy vymezené v části IV mohly být uplatňovány ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám usazeným v jeho členském státě.
3. Pokud část IV stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
Článek 111
Společná řízení v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části V o společných řízeních se s výhradou ustanovení tohoto článku uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby postupy vymezené v části V mohly být uplatňovány ve vztahu k dohlíženým subjektům usazeným v jeho členském státě. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zejména zajistí, aby ECB obdržela veškeré informace a dokumentaci nezbytnou pro plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu.
3. Pokud část V stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
4. Pokud část V stanoví, že relevantní vnitrostátní příslušný orgán vypracuje návrh rozhodnutí, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci předloží návrh rozhodnutí ECB a vyžádá si pokyny.
Článek 112
Makroobezřetnostní nástroje v režimu úzké spolupráce
Ustanovení části VIII o spolupráci mezi ECB, vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány, pokud se týká makroobezřetnostních úkolů a nástrojů, se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
Článek 113
Správní sankce v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části X o správních sankcích se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Pokud článek 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ve spojení s částí X tohoto nařízení stanoví, že ECB zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, ECB namísto zaslání rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině vydá pokyny vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci a tento vnitrostátní příslušný orgán v souladu s těmito pokyny zašle rozhodnutí dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině.
3. Pokud článek 18 nařízení o jednotném mechanismu dohledu nebo část X tohoto nařízení stanoví, že relevantní vnitrostátní příslušný orgán zašle rozhodnutí významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zahájí řízení s cílem přijmout opatření v zájmu zajištění toho, aby byly uloženy přiměřené správní sankce pouze na základě pokynů ECB. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci informuje ECB o přijetí rozhodnutí.
Článek 114
Vyšetřovací pravomoci podle článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v režimu úzké spolupráce
1. Ustanovení části XI, která se týkají spolupráce ve vztahu k článkům 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, se uplatňují obdobně ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci využívá vyšetřovací pravomoci podle článku 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu v souladu s pokyny ECB.
3. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci poskytne ECB zjištění, která vyplývají z použití vyšetřovacích pravomocí podle článku 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby se pověřený zaměstnanec ECB mohl jako pozorovatel účastnit jakéhokoli šetření podle článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 3
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM
Článek 115
Dohled nad významnými dohlíženými subjekty v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci
1. Části II a VI se v souladu s ustanoveními tohoto článku uplatňují obdobně ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám usazeným v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby ECB obdržela všechny informace a oznámení od významných dohlížených subjektů a významných dohlížených skupin a ve vztahu k nim, jež vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci sám obdržel a jež jsou nezbytné k plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu.
3. Pro dohled nad každým významným dohlíženým subjektem nebo významnou dohlíženou skupinou usazenou v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci se ustaví společný tým dohledu. Členové společného týmu dohledu jsou jmenováni v souladu s článkem 4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci jmenuje dílčího koordinátora z vnitrostátního příslušného orgánu, aby v souladu s pokyny vydanými koordinátorem společného týmu dohledu jednal přímo ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině.
4. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zajistí, aby pověření zaměstnanci ECB byli zváni k účasti na kontrole na místě prováděné ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině. ECB může určit počet zaměstnanců ECB, kteří se budou účastnit jako pozorovatelé.
5. Pokud je mateřský podnik v kontextu konsolidovaného dohledu a kolegií orgánů dohledu usazen v členském státě eurozóny nebo zúčastněném členském státě mimo eurozónu, ECB jako příslušný orgán vykonává dohled na konsolidovaném základě a předsedá kolegiu orgánů dohledu. ECB vyzve relevantní vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci, aby jmenoval zaměstnance vnitrostátního příslušného orgánu jako pozorovatele. ECB může jednat pomocí pokynů udílených relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci.
Článek 116
Rozhodnutí ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám
1. Aniž by byly dotčeny pravomoci vnitrostátních příslušných orgánů ve vztahu k úkolům, které nebyly na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu svěřeny ECB, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci přijímá rozhodnutí ve vztahu k významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám ve svém členském státě jen na základě pokynů ECB. Pokyny ECB si může vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci rovněž vyžádat.
2. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci zpřístupní veškerá rozhodnutí ve vztahu k významnému dohlíženému subjektu nebo významné dohlížené skupině neprodleně ECB.
3. Vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci informuje ECB, pokud se týká: a) rozhodnutí, která přijímá ve své pravomoci ve vztahu k úkolům, které nebyly nařízením o jednotném mechanismu dohledu svěřeny ECB; a b) rozhodnutí, která přijímá podle pokynů ECB, nebo jak je stanoveno v této části.
HLAVA 4
ÚZKÁ SPOLUPRÁCE VE VZTAHU K MÉNĚ VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM A MÉNĚ VÝZNAMNÝM DOHLÍŽENÝM SKUPINÁM
Článek 117
Dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty a méně významnými dohlíženými skupinami
1. Část VII se v souladu s následujícími ustanoveními uplatňuje obdobně ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům a méně významným dohlíženým skupinám v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci.
2. Pro účely zajištění konzistentnosti výsledků dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu může ECB vydávat obecné pokyny a obecné zásady a ukládat požadavky vnitrostátním příslušným orgánům v úzké spolupráci, kterými vyžaduje, aby tyto orgány přijaly rozhodnutí v oblasti dohledu ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům nebo méně významným dohlíženým skupinám usazeným v zúčastněných členských státech v úzké spolupráci. Tyto obecné pokyny, obecné zásady nebo požadavky se mohou týkat skupin nebo kategorií úvěrových institucí.
3. ECB může rovněž vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci uložit požadavek na podrobnější vyhodnocení aspektů podstatného řízení vnitrostátního příslušného orgánu ve smyslu čl. 6 odst. 7 písm. c) odrážka ii) nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 5
POSTUP PŘI NESOUHLASU ZÚČASTNĚNÉHO ČLENSKÉHO STÁTU V ÚZKÉ SPOLUPRÁCI
Článek 118
Postup při nesouhlasu s návrhem rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 8 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Při dodržení požadavků v oblasti důvěrnosti podle právních předpisů Unie informuje ECB vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci o konečném návrhu rozhodnutí Rady dohledu ve vztahu k dohlíženému subjektu nebo dohlížené skupině, jež se nachází v zúčastněném členském státě v úzké spolupráci.
2. Pokud vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci nesouhlasí s konečným návrhem rozhodnutí Rady dohledu, do pěti pracovních dnů od obdržení konečného návrhu rozhodnutí písemně oznámí důvody svého nesouhlasu Radě guvernérů.
3. Rada guvernérů o dané věci rozhodne do pěti pracovních dnů od obdržení tohoto oznámení, přičemž plně zohlední uvedené důvody nesouhlasu, a své rozhodnutí vnitrostátnímu příslušnému orgánu v úzké spolupráci písemně vysvětlí.
4. Zúčastněný členský stát v úzké spolupráci může ECB požádat o okamžité ukončení úzké spolupráce a nebude následným rozhodnutím Rady guvernérů vázán.
Článek 119
Postup při nesouhlasu s námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. ECB informuje vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci o všech námitkách Rady guvernérů vůči úplnému návrhu rozhodnutí Rady dohledu.
2. Pokud vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci nesouhlasí s námitkou Rady guvernérů vůči konečnému návrhu rozhodnutí Rady dohledu, do pěti pracovních dnů od obdržení námitky Rady guvernérů písemně oznámí důvody svého nesouhlasu ECB.
3. Rada guvernérů do 30 dní od přijetí odůvodněného nesouhlasu předloží své písemné stanovisko k odůvodněnému nesouhlasu vyjádřenému vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci a svou námitku potvrdí nebo ji vezme zpět, přičemž uvede své důvody. ECB o tom informuje vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci.
4. V případě, že Rada guvernérů svou námitku potvrdí, vnitrostátní příslušný orgán v úzké spolupráci může do pěti dnů od okamžiku, kdy byl informován o tom, že Rada guvernérů svou námitku potvrdila, informovat ECB, že rozhodnutím přijatým v návaznosti na pozměněný původní konečný návrh rozhodnutí, vůči němuž má Rada guvernérů námitku, nebude vázán.
ECB poté s náležitým ohledem na účinnost dohledu zváží možné pozastavení nebo ukončení úzké spolupráce s vnitrostátním příslušným orgánem v úzké spolupráci a v tomto ohledu přijme rozhodnutí. ECB zohlední zejména faktory uvedené v čl. 7 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
ČÁST X
SPRÁVNÍ SANKCE
HLAVA 1
DEFINICE A VZTAH K NAŘÍZENÍ RADY (ES) Č. 2532/98 (17)
Článek 120
Definice správních sankcí
Pro účely této části se výrazem „správní sankce“ rozumí buď:
a)
správní peněžité sankce stanovené a ukládané na základě čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, nebo
b)
pokuty a penále vymezené v článku 2 nařízení (ES) č. 2532/98 a ukládané na základě čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 121
Vztah k nařízení (ES) č. 2532/98
1. Pro účely postupů stanovených v čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se v souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu uplatňují procesní pravidla obsažená v tomto nařízení.
2. Pro účely postupů stanovených v čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu doplňují procesní pravidla obsažená v tomto nařízení procesní pravidla vymezená v nařízení (ES) č. 2532/98 a uplatňují se v souladu s články 25 a 26 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
Článek 122
Pravomoc ECB ukládat správní sankce podle čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
ECB ukládá správní sankce ve smyslu čl. 120 písm. b), nejsou-li plněny povinnosti na základě nařízení nebo rozhodnutí ECB, která se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů nebo
b)
méně významných dohlížených subjektů, pokud příslušná nařízení nebo rozhodnutí ECB ukládají méně významným dohlíženým subjektům povinnosti vůči ECB.
HLAVA 2
PROCESNÍ PRAVIDLA PRO UKLÁDÁNÍ SPRÁVNÍCH SANKCÍ S VÝJIMKOU PENÁLE DOHLÍŽENÝM SUBJEKTŮM V ČLENSKÝCH STÁTECH EUROZÓNY
Článek 123
Zřízení nezávislé vyšetřovací jednotky
1. ECB zřídí vnitřní nezávislou vyšetřovací jednotku (dále jen „vyšetřovací jednotka“), která se skládá z vyšetřujících úředníků jmenovaných ECB.
2. Vyšetřující úředníci se nesmějí účastnit na přímém či nepřímém dohledu nad příslušným dohlíženým subjektem, ani na vydávání povolení tomuto subjektu, a to již po dva roky před tím, než se stali vyšetřujícími úředníky.
3. Vyšetřující úředníci vykonávají své vyšetřovací funkce nezávisle na Radě dohledu i Radě guvernérů a neúčastní se jednání Rady dohledu a Rady guvernérů.
Článek 124
Postoupení údajných porušení vyšetřovací jednotce
Má-li ECB při plnění svých úkolů na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu za to, že existuje důvodné podezření, že:
a)
významný dohlížený subjekt s ústředím v členském státě eurozóny jednou či vícekrát porušuje či porušil příslušné přímo použitelné právní předpisy Unie ve smyslu čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, nebo
b)
dohlížený subjekt s ústředím v členském státě eurozóny jednou či vícekrát porušuje či porušil nařízení či rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu,
postoupí ECB záležitost vyšetřovací jednotce.
Článek 125
Pravomoci vyšetřovací jednotky
1. Pro účely vyšetřování údajných porušení ve smyslu článku 124 může vyšetřovací jednotka využít pravomoci, které byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Je-li vůči dotčenému dohlíženému subjektu v kontextu vyšetřování uplatněn požadavek na základě pravomocí, které byly ECB svěřeny na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu, upřesní vyšetřovací jednotka předmět a účel vyšetřování.
3. Při plnění svých úkolů má vyšetřovací jednotka přístup ke všem dokumentům a informacím, které během své činnosti v oblasti dohledu shromáždila ECB, případně relevantní vnitrostátní příslušný orgán.
Článek 126
Procesní práva
1. Po skončení vyšetřování a před tím, než je předloha konečného návrhu rozhodnutí vypracována a předložena Radě dohledu, vyšetřovací jednotka písemně vyrozumí dotčený dohlížený subjekt o zjištěních provedeného vyšetřování a o námitkách vznesených vůči těmto zjištěním.
2. V oznámení podle odstavce 1 vyšetřovací jednotka dotčený dohlížený subjekt informuje o právu předložit vyšetřovací jednotce písemná podání týkající se skutkových závěrů a námitek, které byly proti tomuto subjektu vzneseny a které jsou v tomto oznámení uvedeny, včetně jednotlivých ustanovení, jež byla údajně porušena, a stanoví přiměřenou lhůtu pro přijetí těchto podání. ECB není povinna zohlednit písemná podání, která přijala po uplynutí lhůty stanovené vyšetřovací jednotkou.
3. V návaznosti na oznámení ve smyslu odstavce 1 může vyšetřovací jednotka dotčený dohlížený subjekt rovněž pozvat na ústní jednání. Strany, které jsou vyšetřovány, mohou být na jednání zastoupeny právníkem nebo jinými kvalifikovanými osobami nebo jim může právník nebo tyto osoby pomáhat. Ústní jednání nejsou veřejná.
4. Právo dohlíženého subjektu, který je vyšetřován, na přístup do spisu vyšetřovací jednotky je vymezeno v souladu s článkem 32.
Článek 127
Přezkum spisu Radou dohledu
1. Má-li vyšetřovací jednotka za to, že dohlíženému subjektu by měla být uložena správní sankce, vyšetřovací jednotka předloží předlohu konečného návrhu rozhodnutí Radě dohledu, který stanoví, že dotčený dohlížený subjekt se dopustil porušení, a uvede správní sankci, která má být uložena. Vyšetřovací jednotka rovněž předloží vyšetřovací spis Radě dohledu.
2. Vyšetřovací jednotka svou předlohu konečného návrhu rozhodnutí založí pouze na skutečnostech a námitkách, k nimž měl dohlížený subjekt možnost se vyjádřit.
3. Má-li Rada dohledu za to, že spis předložený vyšetřovací jednotkou je neúplný, může spis vyšetřovací jednotce vrátit spolu s odůvodněnou žádostí o dodatečné informace. Článek 125 se uplatňuje přiměřeně.
4. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu souhlasí s předlohou konečného návrhu rozhodnutí vyšetřovací jednotky, pokud se týká jednoho či více porušení a skutkového základu tohoto rozhodnutí, přijme konečný návrh rozhodnutí navrhovaný vyšetřovací jednotkou, pokud se týká porušení, v jejichž případě souhlasí s tím, že k nim došlo. V rozsahu, v němž Rada dohledu s předlohou nesouhlasí, bude přijato rozhodnutí podle příslušných ustanovení tohoto článku.
5. Má-li Rada dohledu na základě úplného spisu za to, že skutečnosti popsané v předloze konečného návrhu rozhodnutí ve smyslu článku 1 zřejmě nepředstavují dostatečný důkaz porušení ve smyslu článku 124, může přijmout konečný návrh rozhodnutí, kterým se případ uzavře.
6. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu souhlasí s předlohou konečného návrhu rozhodnutí vyšetřovací jednotky, který stanoví, že dotčený dohlížený subjekt se dopustil porušení, avšak nesouhlasí s navrhovaným doporučením týkajícím se správních sankcí, přijme konečný návrh rozhodnutí, v němž uvede správní sankce, které považuje za přiměřené.
7. Pokud Rada dohledu na základě úplného spisu nesouhlasí s návrhem vyšetřovací jednotky, avšak dojde k závěru, že dohlížený subjekt se dopustil jiného porušení nebo že návrh vyšetřovací jednotky vychází z jiných skutečností, písemně vyrozumí dotčený dohlížený subjekt o svých zjištěních a o námitkách, které byly vůči dotčenému dohlíženému subjektu uplatněny. Čl. 126 odst. 2 až 4 se pro Radu dohledu uplatňuje přiměřeně.
8. Rada dohledu vypracuje konečný návrh rozhodnutí, který stanoví, zda se dotčený dohlížený subjekt dopustil porušení či nikoli, a uvede správní sankce, které mají být případně uloženy.
9. Konečný návrh rozhodnutí, který byl přijat Radou dohledu a který bude předložen Radě guvernérů, je založen pouze na skutečnostech a námitkách, k nimž měl dohlížený subjekt možnost se vyjádřit.
Článek 128
Definice celkového ročního obratu pro účely stanovení horní hranice pro uložení správní peněžité sankce
Celkovým ročním obratem ve smyslu čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se rozumí roční obrat dohlíženého subjektu ve smyslu článku 67 směrnice 2013/36/EU podle poslední aktuální dostupné roční účetní závěrky tohoto dohlíženého subjektu. Pokud dohlížený subjekt, který se dopustil porušení, patří do dohlížené skupiny, je relevantním celkovým ročním obratem celkový roční obrat vyplývající z poslední aktuální dostupné konsolidované roční účetní závěrky dohlížené skupiny.
HLAVA 3
PENÁLE
Článek 129
Procesní pravidla platná pro penále
1. V případě pokračujícího porušování nařízení nebo rozhodnutí ECB v oblasti dohledu může ECB uložit penále s cílem přimět dotčené osoby k plnění nařízení nebo rozhodnutí v oblasti dohledu. ECB uplatňuje procesní pravidla v článku 22 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a hlavu 2 části III tohoto nařízení.
2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se vypočítává za každý den porušení, dokud dotčená osoba nesplní dané nařízení nebo rozhodnutí ECB v oblasti dohledu.
3. Horní hranice penále je stanovena v nařízení (ES) č. 2532/98. Příslušné období začne běžet v den stanovený v rozhodnutí o uložení penále. Dnem stanoveným v rozhodnutí může být nejdříve den, kdy je dotčená osoba písemně vyrozuměna o důvodech ECB pro uložení penále.
4. Penále lze uložit po dobu, která nepřesahuje šest měsíců ode dne stanoveného v rozhodnutí ve smyslu odstavce 3.
HLAVA 4
LHŮTY
Článek 130
Promlčecí doba pro ukládání správních sankcí
1. Na pravomoc ECB ukládat správní sankce dohlíženým subjektům se vztahuje promlčecí doba v délce pěti let, která počíná běžet v den, kdy došlo k porušení. V případě trvajících nebo opakujících se porušení začne promlčecí doba běžet v den, kdy porušení zanikne.
2. Promlčecí dobu pro ukládání správních peněžitých pokut přerušuje jakýkoli úkon ECB pro účely vyšetřování nebo řízení, pokud se týká porušení podle článku 124. Promlčecí doba se přerušuje s účinkem ode dne, kdy je úkon oznámen dotčenému dohlíženému subjektu.
3. Po každém přerušení začne běžet nová promlčecí doba. Promlčecí doba však uplyne nejpozději v den, kdy uběhne období v délce trvání dvou promlčecích dob, aniž by ECB uložila správní sankci. Toto období se prodlužuje o dobu, po kterou dochází ke stavení promlčecí doby v souladu s odstavcem 5.
4. Promlčecí doba pro ukládání správních sankcí se staví po dobu, po kterou je rozhodnutí Rady guvernérů ECB předmětem přezkumu před správní revizní komisí nebo odvolacího řízení před Soudním dvorem.
5. Promlčecí doba se rovněž staví po dobu trvání trestního řízení vedeného vůči dohlíženému subjektu v souvislosti se stejnými skutečnostmi.
Článek 131
Promlčecí doba pro vymáhání správních sankcí
1. Na pravomoc ECB vynutit rozhodnutí přijaté podle čl. 18 odst. 1 a 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu se vztahuje promlčecí doba v délce pěti let, která počíná běžet ode dne přijetí daného rozhodnutí.
2. Promlčecí dobu pro vymáhání správních sankcí přerušuje jakýkoli úkon ECB určený k vynucení platby nebo platebních podmínek dotčené správní sankce.
3. Po každém přerušení začne běžet nová promlčecí doba.
4. Promlčecí doba pro vynucení správních sankcí se přerušuje po dobu:
a)
lhůty pro zaplacení;
b)
po kterou je vynucení platby přerušeno na základě rozhodnutí Rady guvernérů ECB, nebo Soudního dvora.
HLAVA 5
ZVEŘEJŇOVÁNÍ ROZHODNUTÍ A VÝMĚNA INFORMACÍ
Článek 132
Zveřejňování rozhodnutí o správních sankcích
1. ECB na svých internetových stránkách bez zbytečného odkladu a poté, co bylo rozhodnutí oznámeno dotčenému dohlíženému subjektu, zveřejní každé rozhodnutí o uložení správní sankce ve smyslu článku 120 dohlíženému subjektu v zúčastněném členském státě včetně informace o druhu a povaze porušení a totožnosti dotčeného dohlíženého subjektu, ledaže by zveřejnění tímto způsobem:
a)
ohrožovalo stabilitu finančních trhů nebo probíhající trestní vyšetřování, nebo
b)
pokud to lze zjistit, způsobilo dotčenému dohlíženému subjektu nepřiměřenou škodu.
Za těchto okolností se rozhodnutí o správních sankcích zveřejňují anonymně. Je-li pravděpodobné, že tyto okolnosti v přiměřené lhůtě zaniknou, lze zveřejnění na základě tohoto odstavce eventuálně po tuto dobu odložit.
2. Bylo-li podáno odvolání proti rozhodnutí podle odstavce 1 k Soudnímu dvoru, ECB bez zbytečného odkladu na svých úředních internetových stránkách rovněž zveřejní informace o stavu předmětného odvolání a jeho výsledek.
3. ECB zajistí, aby informace zveřejněné podle odstavců 1 a 2 byly na jejích úředních internetových stránkách po dobu alespoň pěti let.
Článek 133
Informování Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA)
S výhradou požadavků na služební tajemství ve smyslu článku 27 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB informuje EBA o všech správních sankcích ve smyslu článku 120, které byly dohlíženému subjektu uloženy v členském státě eurozóny, včetně všech odvolání proti těmto sankcím a jejich výsledků.
HLAVA 6
SPOLUPRÁCE ECB S VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY V ČLENSKÝCH STÁTECH EUROZÓNY PODLE ČL. 18 ODST. 5 NAŘÍZENÍ O JEDNOTNÉM MECHANISMU DOHLEDU
Článek 134
Významné dohlížené subjekty
1. Vnitrostátní příslušný orgán ve vztahu k významným dohlíženým subjektům zahájí řízení pouze na žádost ECB, pokud je to nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, s cílem přijmout opatření k zajištění toho, aby byly uloženy přiměřené sankce v případech, na které se nevztahuje čl. 18 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tyto případy zahrnují uplatňování:
a)
nepeněžitých sankcí v případě porušení přímo použitelných právních předpisů Unie ze strany právnických nebo fyzických osob, jakož i všech peněžitých sankcí v případě porušení přímo použitelných právních předpisů Unie za strany fyzických osob;
b)
všech peněžitých nebo nepeněžitých sankcí v případě porušení vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí příslušné směrnice Unie, ze strany právnických nebo fyzických osob;
c)
všech peněžitých nebo nepeněžitých sankcí, které mají být uloženy v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, které svěřují určité pravomoci vnitrostátním příslušným orgánům v členských státech eurozóny, jež nejsou příslušnými právními předpisy Unie v současné době vyžadovány.
Ustanoveními tohoto odstavce není dotčena možnost vnitrostátního příslušného orgánu zahájit řízení z vlastní iniciativy, pokud se týká uplatňování vnitrostátních právních předpisů ve vztahu k úkolům, které nebyly svěřeny ECB.
2. Vnitrostátní příslušný orgán může ECB vyzvat, aby jej požádala o zahájení řízení v případech uvedených v odstavci 1.
3. Vnitrostátní příslušný orgán zúčastněného členského státu vyrozumí ECB o ukončení řízení o uložení sankce, které bylo zahájeno na žádost ECB v souladu s odstavcem 1. ECB je zejména informována o případných uložených sankcích.
Článek 135
Oznamování ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům
Relevantní vnitrostátní příslušný orgán ECB pravidelně informuje o všech správních sankcích uložených méně významným dohlíženým subjektům v souvislosti s plněním svých úkolů v oblasti dohledu.
HLAVA 7
TRESTNÉ ČINY
Článek 136
Důkazy o skutečnostech, které by mohly případně zakládat trestný čin
Má-li ECB při plnění svých úkolů na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu důvod domnívat se, že mohlo dojít ke spáchání trestného činu, požádá relevantní vnitrostátní příslušný orgán, aby věc postoupil příslušným orgánům za účelem vyšetřování a případného trestního stíhání v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
HLAVA 8
VÝNOS ZE SANKCÍ
Článek 137
Výnos ze sankcí
Výnos ze správních sankcí, které ECB uložila na základě čl. 18 odst. 1 a 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, je majetkem ECB.
ČÁST XI
PŘÍSTUP K INFORMACÍM, VYKAZOVÁNÍ, ŠETŘENÍ A KONTROLY NA MÍSTĚ
HLAVA 1
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 138
Spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány, pokud se týká pravomocí ve smyslu článků 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
Ustanovení zakotvená v této části platí pro významné dohlížené subjekty. Platí rovněž pro méně významné dohlížené subjekty, pokud ECB v souladu s čl. 6 odst. 5 písm. d) nařízení o jednotném mechanismu dohledu rozhodne, že ve vztahu k méně významnému dohlíženému subjektu využije pravomoci uvedené v článcích 10 až 13 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Tím však není dotčena pravomoc vnitrostátních příslušných orgánů vykonávat přímý dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty podle čl. 6 odst. 6 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 2
SPOLUPRÁCE V PŘÍPADĚ ŽÁDOSTÍ O INFORMACE
Článek 139
Ad-hoc žádosti o informace podle článku 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. V souladu s článkem 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a s výhradou příslušných právních předpisů Unie a v souladu s těmito předpisy může ECB od právnických nebo fyzických osob ve smyslu čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení vyžadovat, aby poskytly veškeré informace, které jsou nezbytné k plnění úkolů, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. ECB vymezí požadované informace a přiměřenou lhůtu, ve které mají být poskytnuty ECB.
2. Před tím, než si vyžádá informace v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, ECB nejprve zohlední informace, které již mají k dispozici vnitrostátní příslušné orgány.
3. ECB poskytne relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu kopii jakékoli informace, kterou obdržela od právnické nebo fyzické osoby, které byla žádost o informace určena.
HLAVA 3
VYKAZOVÁNÍ
Článek 140
Úkoly týkající se vykazování v oblasti dohledu příslušným orgánům
1. ECB odpovídá za zajištění souladu s příslušnými právními předpisy Unie, které úvěrovým institucím ukládají požadavky v oblasti vykazování příslušným orgánům.
2. Za tímto účelem má ECB ve vztahu k významným dohlíženým subjektům úkoly a pravomoci, které stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se vykazování v oblasti dohledu. Vnitrostátní příslušné orgány mají ve vztahu k méně významným dohlíženým subjektům úkoly a pravomoci, které stanoví příslušné právní předpisy Unie týkající se vykazování příslušným orgánům.
3. Bez ohledu na odstavec 2 a není-li stanoveno jinak, dohlížený subjekt svému relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu sděluje informace, které mají být pravidelně vykazovány v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. Není-li výslovně stanoveno jinak, všechny informace vykázané dohlíženými subjekty se předkládají vnitrostátním příslušným orgánům. Tyto orgány provedou úvodní kontroly údajů a informace dají k dispozici ECB.
4. ECB uspořádá postupy týkající se shromažďování a přezkumu kvality údajů vykazovaných dohlíženými subjekty s výhradou a v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a prováděcími technickými standardy EBA.
Článek 141
Žádosti o informace v opakovaných intervalech podle článku 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. V souladu s článkem 10 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, zejména s pravomocí ECB vyžadovat pro účely dohledu a pro související statistické účely informace, které mají být poskytovány v opakovaných intervalech a v konkrétních formátech, a s výhradou a v souladu s příslušnými právními předpisy Unie, může ECB od dohlížených subjektů vyžadovat, aby vykazovaly další informace v oblasti dohledu, kdykoli jsou tyto informace pro ECB nezbytné k plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. S výhradou podmínek vymezených v příslušných právních předpisech Unie ECB může stanovit zejména kategorie informací, které mají být vykazovány, jakož i postupy, formáty, četnost a lhůty týkající se dotčených informací.
2. Pokud ECB vyžaduje, aby právnické nebo fyzické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu poskytovaly informace v opakovaných intervalech, použijí se přiměřeně čl. 140 odst. 3 a 4 tohoto nařízení.
HLAVA 4
SPOLUPRÁCE V OBLASTI OBECNÝCH ŠETŘENÍ
Článek 142
Zahájení obecného šetření na základě článku 11 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
ECB provádí šetření jakékoli právnické nebo fyzické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu na základě rozhodnutí ECB. V tomto rozhodnutí se vymezí všechny tyto skutečnosti:
a)
právní základ a účel rozhodnutí;
b)
záměr vykonat pravomoci vymezené v čl. 11 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu;
c)
skutečnost, že jakékoli bránění šetření ze strany vyšetřované osoby představuje porušení rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
HLAVA 5
KONTROLY NA MÍSTĚ
Článek 143
Rozhodnutí ECB provést kontrolu na místě podle článku 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu
1. Na základě článku 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB za účelem plnění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, ustanoví týmy pro provádění kontrol na místě, jak je uvedeno v článku 144, s cílem provést všechny nezbytné kontroly na místě v prostorách právnické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. Aniž by byl dotčen článek 142 a podle čl. 12 odst. 3 nařízení o jednotném mechanismu dohledu jsou kontroly na místě prováděny na základě rozhodnutí ECB, které stanoví alespoň tyto skutečnosti:
a)
předmět a účel kontroly na místě a
b)
skutečnost, že jakékoli bránění kontrole na místě ze strany právnické osoby, která kontrole na místě podléhá, představuje porušení rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 18 odst. 7 nařízení o jednotném mechanismu dohledu, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
3. Je-li kontrola na místě prováděna v návaznosti na šetření vedené na základě rozhodnutí ECB ve smyslu článku 142 a za předpokladu, že kontrola na místě má tentýž účel a rozsah jako šetření, úředníkům a jiným osobám pověřeným ECB a vnitrostátním příslušným orgánem bude umožněn přístup do obchodních prostor a na pozemky právnické osoby, která podléhá šetření na základě téhož rozhodnutí v souladu s čl. 12 odst. 2 a 4 nařízení o jednotném mechanismu dohledu a aniž by byl dotčen článek 13 uvedeného nařízení.
Článek 144
Ustavení a složení týmů pro provádění kontrol na místě
1. ECB je pověřena ustavením a složením týmů pro provádění kontrol na místě se zapojením vnitrostátních příslušných orgánů v souladu s článkem 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
2. ECB jmenuje vedoucího týmu pro provádění kontrol na místě z řad zaměstnanců ECB a vnitrostátního příslušného orgánu.
3. ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti s týmy pro provádění kontrol na místě.
Článek 145
Postup pro provádění kontroly na místě a oznámení této kontroly
1. ECB oznámí právnické osobě, která podléhá kontrole na místě, rozhodnutí ECB ve smyslu čl. 143 odst. 2, jakož i totožnost členů týmu pro provádění kontroly na místě alespoň pět pracovních dnů před zahájením kontroly na místě. ECB o této kontrole vyrozumí rovněž vnitrostátní příslušný orgán členského státu, kde má být kontrola na místě prováděna, alespoň jeden týden před tím, než vyrozumí právnickou osobu, která podléhá kontrole na místě.
2. Je-li to třeba k řádnému provedení a účinnosti kontroly, může ECB provést kontrolu na místě, aniž by dotčený subjekt předem vyrozuměla. Vnitrostátní příslušný orgán bude vyrozuměn co nejdříve před zahájením této kontroly na místě.
Článek 146
Provádění kontrol na místě
1. Ti, kdo provádějí kontrolu na místě, se řídí pokyny vedoucího týmu pro provádění kontroly na místě.
2. Je-li subjekt, který podléhá kontrole na místě, významným dohlíženým subjektem, odpovídá vedoucí týmu pro provádění kontroly na místě za koordinaci mezi týmem pro provádění kontroly na místě a společným týmem dohledu, který je pověřen dohledem nad významným dohlíženým subjektem.
ČÁST XII
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 147
Zahájení přímého dohledu ze strany ECB, když ECB poprvé převezme své úkoly
1. Alespoň dva měsíce přede dnem 4. listopadu 2014 zašle ECB každému dohlíženému subjektu, v jehož případě přebírá úkoly, které jí byly svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, rozhodnutí, v němž potvrzuje, že tento subjekt je významným dohlíženým subjektem. V případě subjektů, které jsou členy významné dohlížené skupiny, ECB oznámí rozhodnutí ECB dohlíženému subjektu na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a zajistí, aby byly všechny dohlížené subjekty v rámci významné dohlížené skupiny řádně informovány. Tato rozhodnutí nabývají účinnosti dnem 4. listopadu 2014.
2. Bez ohledu na odstavec 1, pokud ECB započne s plněním úkolů, které jí byly svěřeny, přede dnem 4. listopadu 2014, zašle rozhodnutí dotčenému subjektu a relevantním vnitrostátním příslušným orgánům. Nestanoví-li toto rozhodnutí jinak, nabývá toto rozhodnutí účinnosti oznámením. Relevantní vnitrostátní příslušné orgány budou o záměru vydat takové rozhodnutí předem vyrozuměny co možná nejdříve.
3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavce 1 poskytne ECB příslušnému dohlíženému subjektu možnost činit písemná podání.
Článek 148
Vymezení formátu zprávy o historii v oblasti dohledu a rizikovém profilu, kterou vnitrostátní příslušné orgány poskytují ECB
1. Vnitrostátní příslušné orgány nejpozději do 4. srpna 2014 ECB sdělí totožnost úvěrových institucí, kterým vydaly povolení, a předloží jí zprávu o těchto úvěrových institucích ve formátu stanoveném ECB.
2. Pokud ECB bez ohledu na odstavec 1 započne plnit úkoly, které jí byly svěřeny, před 4. listopadem 2014, může vnitrostátní příslušné orgány požádat, aby v přiměřené lhůtě, která bude uvedena v žádosti, ECB sdělily totožnost příslušných úvěrových institucí a aby jí předložily zprávu ve formátu stanoveném ECB.
Článek 149
Kontinuita stávajících řízení
1. Nerozhodne-li ECB jinak, pokud vnitrostátní příslušný orgán zahájil řízení v oblasti dohledu, pro které na základě nařízení o jednotném mechanismu dohledu převezme působnost ECB, a to přede dnem 4. listopadu 2014, použijí se postupy vymezené v článku 48.
2. Odchylně od článku 48 se tento článek vztahuje na společná řízení.
Článek 150
Rozhodnutí v oblasti dohledu přijatá vnitrostátními příslušnými orgány
Aniž by byl dotčen výkon pravomocí, které byly ECB svěřeny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, zůstávají rozhodnutí v oblasti dohledu přijatá vnitrostátními příslušnými orgány přede dnem 4. listopadu 2014 nedotčena.
Článek 151
Členské státy, jejichž měnou se stane euro
1. Dojde-li v případě členského státu v souladu s čl. 140 odst. 2 SFEU ke zrušení výjimky podle článku 139 SFEU, použijí se články 148 až 150 s výhradou odstavce 2 přiměřeně ve vztahu k řízením v oblasti dohledu zahájeným či rozhodnutím přijatým vnitrostátním příslušným orgánem tohoto členského státu.
2. Odkaz na den 4. listopadu 2014 v článcích 149 a 150 se považuje za odkaz na den, kdy příslušný členský stát přijme euro.
Článek 152
Kontinuita stávajících ujednání
Veškerá stávající ujednání o spolupráci s jinými orgány, která vnitrostátní příslušný orgán uzavře před 4. listopadem 2014 a která se alespoň částečně týkají úkolů, které byly na ECB přeneseny nařízením o jednotném mechanismu dohledu, se uplatňují i nadále. ECB může rozhodnout, že se na těchto stávajících ujednáních o spolupráci bude účastnit v souladu s postupem použitelným pro daná ujednání nebo že zavede nová ujednání o spolupráci s třetími stranami, pokud se týká úkolů, které byly na ECB přeneseny nařízením o jednotném mechanismu dohledu. Vnitrostátní orgán dohledu i nadále postupuje podle stávajících ujednání o spolupráci, pouze pokud nebyla nahrazena ujednáními o spolupráci s ECB. Je-li to nezbytné pro provedení stávajících ujednání o spolupráci, odpovídá vnitrostátní příslušný orgán za pomoc ECB, zejména tím, že vykonává svá práva a plní své povinnosti na základě ujednání ve spolupráci s ECB.
Článek 153
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. dubna 2014.
VERORDENING (EU) Nr. 468/2014 VAN DE EUROPESE CENTRALE BANK
van 16 april 2014
tot vaststelling van een kader voor samenwerking binnen het Gemeenschappelijk Toezichtsmechanisme tussen de Europese Centrale Bank en nationale bevoegde autoriteiten en met nationale aangewezen autoriteiten (GTM-kaderverordening)
(ECB/2014/17)
DE RAAD VAN BESTUUR VAN DE EUROPESE CENTRALE BANK,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, inzonderheid artikel 127, lid 6, en artikel 132,
Gezien de statuten van het Europees Stelsel van centrale banken en van de Europese Centrale Bank, inzonderheid artikel 34,
Gezien Verordening (EU) nr. 1024/2013 van de Raad van 15 oktober 2013 waarbij aan de Europese Centrale Bank specifieke taken worden opgedragen betreffende het beleid inzake het prudentieel toezicht op kredietinstellingen (1), inzonderheid artikel 4, lid 3, artikel 6 en artikel 33, lid 2,
Gezien het Interinstitutioneel Akkoord tussen het Europees Parlement en de Europese Centrale Bank over de praktische regelingen in verband met de uitoefening van democratische verantwoordingsplicht en toezicht op de uitoefening van de taken die in het kader van het Gemeenschappelijk Toezichtsmechanisme aan de Europese Centrale Bank zijn opgedragen (2),
Gezien de openbare raadpleging en analyse die is uitgevoerd op basis van artikel 4, lid 3 van Verordening (EU) nr. 1024/2013,
Gezien het voorstel van de Raad van toezicht en het overleg met de nationale bevoegde autoriteiten,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Verordening (EU) nr. 1024/2013 (hierna de „GTM-verordening”) stelt het Gemeenschappelijk Toezichtsmechanisme (GTM) vast dat is samengesteld uit de Europese Centrale Bank (ECB) en de nationale bevoegde autoriteiten (NBA’s) van deelnemende lidstaten.
(2)
In het kader van artikel 6 van de GTM-verordening is de ECB exclusief bevoegd de uit hoofde van artikel 4 daarvan aan haar opgedragen microprudentiële taken uit te oefenen met betrekking tot kredietinstellingen die in de deelnemende lidstaten gevestigd zijn. De ECB is verantwoordelijk voor het doeltreffend en consistent functioneren van het GTM en voor het uitoefenen van toezicht op het functioneren van het systeem op basis van de in artikel 6 van de GTM-verordening uiteengezette verantwoordelijkheden en procedures.
(3)
In voorkomende gevallen en onverminderd de verantwoordelijkheid en de verantwoordingsplicht van de ECB met betrekking tot de taken die door de GTM-verordening aan haar zijn opgedragen, zijn de NBA’s verantwoordelijk voor het verlenen van bijstand aan de ECB, onder de voorwaarden zoals vastgelegd in de GTM-verordening en in deze verordening, bij de voorbereiding en de uitvoering van alle handelingen met betrekking tot de in artikel 4 van de GTM-verordening bedoelde taken ten aanzien van alle kredietinstellingen, met inbegrip van bijstand bij verificatiewerkzaamheden. Hiertoe dienen de NBA’s bij de uitvoering van de in artikel 4 van de GTM-verordening vermelde taken de door de ECB gegeven aanwijzingen op te volgen.
(4)
De ECB, de NBA’s en de nationaal aangewezen autoriteiten (NAA’s) voeren de in artikel 5 van de GTM-verordening genoemde macroprudentiële taken uit en volgen de in de GTM-verordening, in de onderhavige verordening en in relevant Unierecht voorgeschreven coördinatieprocedures, zonder afbreuk te doen aan de rol van het Eurosysteem en van het Europees Comité voor systeemrisico’s.
(5)
Binnen het GTM worden de respectievelijke toezichthoudende verantwoordelijkheden van de ECB en de NBA’s toegewezen op basis van de significantie van de entiteiten die onder het bereik van het GTM vallen. Deze verordening regelt in het bijzonder de specifieke methodologie voor de beoordeling van deze significantie, zoals vereist op basis van artikel 6, lid 7, van de GTM-verordening. De ECB heeft rechtstreekse toezichtbevoegdheid ten aanzien van in deelnemende lidstaten gevestigde kredietinstellingen, financiële holdings en gemengde financiële holdings evenals in deelnemende lidstaten gevestigde bijkantoren van in niet-deelnemende lidstaten gevestigde kredietinstellingen die belangrijk zijn. De NBA’s zijn verantwoordelijk voor het rechtstreekse toezicht op entiteiten die minder belangrijk zijn, onverminderd de bevoegdheid van de ECB om in specifieke gevallen te besluiten rechtstreeks toezicht uit te oefenen op dergelijke entiteiten indien dit noodzakelijk is voor de consistente toepassing van de toezichtnormen.
(6)
Rekening houdend met recente ontwikkelingen op het gebied van Unieregelgeving ten aanzien van sancties en de jurisprudentie van het Europese Hof voor de Rechten van de Mens met betrekking tot het principe van scheiding tussen een onderzoek en de besluitvormingsfase, zal de ECB een onafhankelijke onderzoekseenheid oprichten die autonoom onderzoek zal verrichten naar schendingen van toezichtregels en -besluiten.
(7)
Artikel 6, lid 7, van de GTM-verordening stelt dat de ECB, in samenwerking met de NBA’s en op basis van een voorstel van de Raad van toezicht, een kader dient vast te stellen en openbaar te maken met betrekking tot het organiseren van de praktische regelingen voor samenwerking tussen de ECB en de NBA’s binnen het GTM.
(8)
Krachtens artikel 33, lid 2, van de GTM-verordening dient de ECB door middel van verordeningen en besluiten de gedetailleerde operationele regelingen voor de uitvoering van de aan haar bij die verordening opgedragen taken bekend te maken. De onderhavige verordening bevat de bepalingen waarmee uitvoering wordt gegeven aan artikel 33, lid 2, betreffende de samenwerking tussen de ECB en de NBA’s binnen het GTM.
(9)
Dientengevolge worden in deze verordening de in de GTM-verordening vastgelegde samenwerkingsprocedures tussen de ECB en de NBA’s binnen het GTM verder uitgewerkt en gespecificeerd, alsook, waar toepasselijk, de samenwerkingsprocedures met de nationale aangewezen autoriteiten, waardoor aldus de effectieve en consistente werking van het GTM wordt verzekerd.
(10)
De ECB hecht veel waarde aan de alomvattende beoordeling van kredietinstellingen, inclusief de balansbeoordeling die zij moet verrichten, alvorens zij haar taken op zich neemt. Dit strekt zich uit tot alle lidstaten die toetreden tot het eurogebied en derhalve toetreden tot het GTM na de datum van aanvang van het toezicht krachtens artikel 33, lid 2, van de GTM-verordening.
(11)
Het is essentieel voor de goede werking van het GTM dat de ECB en de NBA’s volledig samenwerken en dat zij alle informatie uitwisselen die van invloed kan zijn op hun respectievelijke taken, meer in het bijzonder alle informatie waarover de NBA’s beschikken met betrekking tot procedures die de veiligheid en de degelijkheid van een onder toezicht staande entiteit kunnen beïnvloeden of die interageren met de toezichtprocedures ten aanzien van dergelijke entiteiten,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
DEEL I
ALGEMENE BEPALINGEN
Artikel 1
Onderwerp en doel
1. Deze verordening stelt regels vast met betrekking tot alle volgende zaken:
a)
het kader zoals vermeld in artikel 6, lid 7, van de GTM-verordening, namelijk een kader waarbinnen de praktische regelingen worden georganiseerd voor het implementeren van artikel 6 van de GTM-verordening inzake samenwerking binnen het GTM, met inbegrip van:
i)
de specifieke methodologie voor de beoordeling en toetsing of een onder toezicht staande entiteit aangemerkt moet worden als belangrijk of minder belangrijk op basis van de in artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening vastgelegde criteria, alsmede op basis van de uit deze beoordeling resulterende regelingen;
ii)
de definitie van procedures, inclusief termijnen, ook met betrekking tot de mogelijkheid voor NBA’s om ontwerpbesluiten voor te bereiden ter voorlegging aan de ECB, met betrekking tot de relatie tussen de ECB en de NBA’s met betrekking tot het toezicht op belangrijke onder toezicht staande entiteiten.
iii)
de definitie van procedures, inclusief termijnen, met betrekking tot de relatie tussen de ECB en de NBA’s met betrekking tot het toezicht op minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten. In het bijzonder verplichten deze procedures de NBA’s, afhankelijk van de in deze verordening gedefinieerde gevallen, om:
-
de ECB in kennis te stellen van iedere materiële toezichtprocedure;
-
op verzoek van de ECB, specifieke aspecten van de procedure nader te beoordelen;
-
de van materieel belang zijnde ontwerpbesluiten inzake toezicht naar de ECB te zenden, waaromtrent de ECB haar mening kan geven;
b)
samenwerking en informatie-uitwisseling tussen de ECB en de NBA’s binnen het GTM met betrekking tot de procedures betreffende belangrijke onder toezicht staande entiteiten en minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten, inclusief gezamenlijke procedures met betrekking tot vergunningen die toegang bieden tot de werkzaamheden van een kredietinstelling, intrekking van dergelijke vergunningen en de beoordeling van aankopen en verkopen van gekwalificeerde deelnemingen;
c)
de procedures voor samenwerking tussen de ECB, de NBA’s en de NAA’s met betrekking tot macroprudentiële taken en instrumenten in de zin van artikel 5 van de GTM-verordening;
d)
de procedures voor het uitoefenen van nauwe samenwerking in de zin van artikel 7 van de GTM-verordening en die van toepassing zijn tussen de ECB, de NBA’s en de NAA’s;
e)
de procedures inzake samenwerking tussen de ECB en de NBA’s met betrekking tot de artikelen 10 tot en met 13 van de GTM-verordening, inclusief ten aanzien van bepaalde aspecten van toezichtrapportage;
f)
de procedures voor de vaststelling van toezichtbesluiten gericht tot onder toezicht staande entiteiten en andere personen;
g)
de taaltechnische afspraken tussen de ECB en de NBA’s en verder tussen de ECB en onder toezicht staande entiteiten en andere personen;
h)
de procedures die van toepassing zijn op de sanctiebevoegdheden van de ECB en de NBA’s binnen het GTM met betrekking tot de door de GTM-verordening aan de ECB toegewezen taken;
i)
overgangsbepalingen.
2. De onderhavige verordening is niet van invloed op toezichthoudende taken die niet zijn opgedragen aan de ECB door de GTM-verordening en die derhalve voorbehouden blijven aan de nationale autoriteiten.
3. De onderhavige verordening dient in het bijzonder gelezen te worden in samenhang met Besluit ECB/2004/2 (3) en het reglement van orde van de Raad van toezicht van de Europese Centrale Bank (4), in het bijzonder met betrekking tot besluitvorming binnen het GTM, inclusief de procedure die van toepassing is tussen de Raad van toezicht en de Raad van bestuur inzake het geen-bezwaar van de Raad van bestuur zoals vermeld in artikel 26, lid 8, van de GTM-verordening en andere relevante rechtshandelingen van de ECB, waaronder Besluit ECB/2014/16 (5).
Artikel 2
Definities
In deze verordening gelden, tenzij anders bepaald, de definities die zijn vastgelegd in de GTM-verordening en daarnaast de volgende definities:
1. „vergunning”: een vergunning zoals gedefinieerd in artikel 4, lid 1, punt 42, van Verordening (EU) nr. 575/2013 van het Europees Parlement en van de Raad (6);
2. „bijkantoor”: een bijkantoor zoals gedefinieerd in artikel 4, lid 1, punt 17, van Verordening (EU) nr. 575/2013;
3. „gezamenlijke procedures”: de in deel V vermelde procedures met betrekking tot een vergunning die toegang biedt tot de werkzaamheden van een kredietinstelling, intrekking van een vergunning die toegang biedt tot dergelijke activiteiten en besluiten met betrekking tot gekwalificeerde deelnemingen;
4. „eurogebiedlidstaat”: een lidstaat die de euro als munt heeft;
5. „groep”: een groep ondernemingen waarvan er minstens één een kredietinstelling is en die bestaat uit een moederonderneming en haar dochterondernemingen, of ondernemingen die met elkaar verbonden zijn door een relatie in de zin van artikel 22 van Richtlijn 2013/34/EU van het Europees Parlement en de Raad (7), inclusief subgroepen daarvan;
6. „gezamenlijk toezichthoudend team”: een team van toezichthouders dat belast is met het toezicht op een belangrijke onder toezicht staande entiteit of een belangrijke onder toezicht staande groep;
7. „minder belangrijke onder toezicht staande entiteit”: betekent zowel a) een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit in een eurogebiedlidstaat, als b) een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit in een niet-eurogebiedlidstaat die een deelnemende lidstaat is;
8. „een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit in een eurogebiedlidstaat”: een onder toezicht staande entiteit die is gevestigd in een eurogebiedlidstaat en die niet de status heeft van een belangrijke onder toezicht staande entiteit in de zin van artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening;
9. „nationale bevoegde autoriteit” (NBA): een nationale bevoegde autoriteit zoals gedefinieerd in artikel 2, punt 2 van de GTM-verordening. Deze definitie doet geen afbreuk aan nationaalrechtelijke bepalingen waarbij bepaalde toezichttaken zijn toegewezen aan een nationale centrale bank (NCB) die niet is aangemerkt als een NBA. In dat geval zal de NCB deze taken uitoefenen binnen het door nationaal recht en deze verordening gevormde kader. In dit kader is een verwijzing naar een NBA in deze verordening in voorkomende gevallen van toepassing op de NCB met betrekking tot de daaraan toegewezen taken op basis van nationaal recht;
10. „NBA in nauwe samenwerking”: een NBA die is aangewezen door een deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking krachtens Richtlijn 2013/36/EG van het Europees Parlement en de Raad (8);
11. „nationale aangewezen autoriteit” (NAA): een nationale aangewezen autoriteit zoals gedefinieerd in artikel 2, punt 7, van de GTM-verordening;
12. „NAA in nauwe samenwerking”: een niet-eurogebied-NAA die is aangewezen door een deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking ten behoeve van de aan artikel 5 van de GTM-verordening gerelateerde taken;
13. „niet-eurogebiedlidstaat”: een lidstaat die niet de euro als munt heeft;
14. „moederonderneming”: een moederonderneming zoals gedefinieerd in artikel 4, lid 1, punt 15, van Verordening (EU) nr. 575/2013;
15. „deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking”: een niet-eurogebiedlidstaat die een nauwe samenwerking is aangegaan met de ECB op basis van artikel 7 van de GTM-verordening;
16. „belangrijke onder toezicht staande entiteit”: betekent zowel a) een belangrijke onder toezicht staande entiteit in een eurogebiedlidstaat, als b) een belangrijke onder toezicht staande entiteit in een deelnemende niet-eurogebiedlidstaat;
17. „belangrijke onder toezicht staande entiteit in een eurogebiedlidstaat”: een onder toezicht staande entiteit in een eurogebiedlidstaat die de status heeft van belangrijke onder toezicht staande entiteit krachtens een ECB-besluit dat is gebaseerd op artikel 6, lid 4, of artikel 6, lid 5, onder b), van de GTM-verordening;
18. „een belangrijke onder toezicht staande entiteit in een deelnemende niet-eurogebiedlidstaat”: een onder toezicht staande entiteit die is gevestigd in een deelnemende niet-eurogebiedlidstaat die de status heeft van een belangrijke onder toezicht staande entiteit krachtens een ECB-besluit dat is gebaseerd op artikel 6, lid 4, of artikel 6, lid 5, onder b), van de GTM-verordening;
19. „dochteronderneming”: een dochteronderneming zoals gedefinieerd in artikel 4, lid 1, punt 16, van Verordening (EU) nr. 575/2013;
20. „onder toezicht staande entiteit”: is één van de volgende entiteiten: a) een kredietinstelling die is gevestigd in een deelnemende lidstaat; b) een financiële holding die is gevestigd in een deelnemende lidstaat; c) een gemengde financiële holding die is gevestigd in een deelnemende lidstaat, mits deze voldoet aan de voorwaarden van punt 21, onder b); d) een bijkantoor dat in een deelnemende lidstaat is gevestigd door een in een niet-deelnemende lidstaat gevestigde kredietinstelling.
Een centrale tegenpartij (CTP), zoals gedefinieerd in artikel 2, lid 1, van Verordening (EU) nr. 648/2012 van het Europees Parlement en de Raad (9), die wordt aangemerkt als een kredietinstelling in de zin van Richtlijn 2013/36/EU, wordt beschouwd als een onder toezicht staande entiteit in overeenstemming met de GTM-verordening, deze verordening en relevante Unieregelgeving, zonder afbreuk te doen aan het toezicht op CTP’s door de betreffende NBA’s zoals vastgesteld in Verordening (EU) nr. 648/2012;
21. „onder toezicht staande groep”: verwijst naar één van de volgende:
a)
een groep waarvan de moederonderneming een kredietinstelling of financiële holding is die haar hoofdkantoor heeft in een deelnemende lidstaat;
b)
een groep waarvan de moederonderneming een gemengde financiële holding is die haar hoofdkantoor heeft in een deelnemende lidstaat, mits de coördinator van het financiële conglomeraat, in de zin van Richtlijn 2002/87/EG van het Europees Parlement en de Raad (10), een autoriteit is die bevoegd is met betrekking tot toezicht op kredietinstellingen en tevens de coördinator is in zijn functie van toezichthouder op kredietinstellingen;
c)
onder toezicht staande entiteiten die ieder hun hoofdkantoor hebben in dezelfde deelnemende lidstaat, mits zij permanent aangesloten zijn bij een centraal lichaam dat toezicht over hen uitoefent krachtens de voorwaarden die zijn neergelegd in artikel 10 van Richtlijn (EU) nr. 575/2013 en dat is gevestigd in dezelfde deelnemende lidstaat;
22. „belangrijke onder toezicht staande groep”: betekent een onder toezicht staande groep die de status heeft van belangrijke onder toezicht staande groep krachtens een ECB-besluit op basis van artikel 6, lid 4, of artikel 6, lid 5, onder b), van de GTM-verordening;
23. „minder belangrijke onder toezicht staande groep”: betekent een onder toezicht staande groep die niet de status heeft van een belangrijke onder toezicht staande groep in de zin van artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening;
24. „ECB-toezichtprocedure”: alle ECB-activiteiten die zijn gericht op het voorbereiden van de afgifte van een ECB-toezichtbesluit, inclusief de gezamenlijke procedures en het opleggen van administratieve geldelijke sancties. Alle ECB-toezichtprocedures worden beheerst door deel III. Deel III is ook van toepassing op het opleggen van administratieve geldelijke sancties, tenzij anders bepaald door deel X;
25. „NBA-toezichtprocedure”: iedere NBA-activiteit die is gericht op het voorbereiden van de afgifte van een NBA-toezichtbesluit dat is gericht tot één of meer onder toezicht staande entiteiten of onder toezicht staande groepen of één of meer andere personen, inclusief het opleggen van administratieve sancties;
26. „ECB-toezichtbesluit”: een rechtshandeling die door de ECB wordt vastgesteld in het kader van de uitoefening van de door de GTM-verordening aan haar opgedragen taken en bevoegdheden, die in de vorm is van een ECB-besluit, gericht is tot één of meer onder toezicht staande entiteiten of groepen of één of meer andere personen en die geen algemeen toepasselijke rechtshandeling is;
27. „derde land”: een land dat noch een lidstaat is, noch een lidstaat van de Europese Economische Ruimte is;
28. „werkdag”: een dag niet-zijnde een zaterdag, zondag of een officiële ECB-feestdag, zulks overeenkomstig de voor de ECB toepasselijke kalender (11)
DEEL II
ORGANISATIE VAN HET GTM
TITEL 1
STRUCTUREN VOOR HET TOEZICHT OP BELANGRIJKE EN MINDER BELANGRIJKE ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN
HOOFDSTUK 1
Toezicht op belangrijke onder toezicht staande entiteiten
Artikel 3
Gezamenlijk toezichthoudende teams
1. Er wordt een gezamenlijk toezichthoudend team opgericht voor het toezicht op iedere belangrijke onder toezicht staande entiteit of belangrijke onder toezicht staande groep in deelnemende lidstaten. Ieder gezamenlijk toezichthoudend team wordt samengesteld uit personeelsleden van de ECB en van de NBA’s, die worden benoemd in overeenstemming met artikel 4 en waarvan het werk wordt gecoördineerd door een daartoe aangewezen ECB-personeelslid (hierna de „GTT-coördinator”) en één of meer NBA-subcoördinatoren, zoals nader vastgelegd in artikel 6.
2. Onverminderd de andere bepalingen van deze verordening zullen de taken van een gezamenlijk toezichthoudend team onder meer, maar niet uitsluitend, de volgende zaken inhouden:
a)
Het uitvoeren van het proces van toetsing en evaluatie door de toezichthouder (supervisory review and evaluation process, of SREP) zoals vermeld in artikel 97 van Richtlijn 2013/36/EU met betrekking tot de belangrijke onder toezicht staande entiteit of de belangrijke onder toezicht staande groep waar het team toezicht op uitoefent;
b)
Het deelnemen aan de voorbereiding, met inachtneming van het SREP, van een aan de Raad van toezicht voor te leggen programma voor onderzoek door de toezichthouder, inclusief een plan voor inspectie ter plaatse zoals vastgelegd in artikel 99 van Richtlijn 2013/36/EU inzake een dergelijke belangrijke onder toezicht staande entiteit of belangrijke onder toezicht staande groep;
c)
Het implementeren van het door de ECB goedgekeurde programma voor onderzoek door de toezichthouder alsmede van alle ECB-toezichtbesluiten met betrekking tot de belangrijke onder toezicht staande entiteit of belangrijke onder toezicht staande groep waar het team toezicht op uitoefent;
d)
Het coördineren met het team voor inspectie ter plaatse zoals genoemd in deel XI inzake de implementatie van het plan voor inspectie ter plaatse;
e)
Het onderhouden van contact met NBA’s waar nodig.
Artikel 4
Oprichting en samenstelling van gezamenlijk toezichthoudende teams
1. De ECB is belast met de oprichting en samenstelling van gezamenlijk toezichthoudende teams. De benoeming van personeelsleden van de NBA’s in gezamenlijk toezichthoudende teams vindt plaats door de respectievelijke NBA’s in overeenstemming met lid 2.
2. In overeenstemming met de beginselen zoals voorgeschreven in artikel 6, lid 8, van de GTM-verordening en zonder afbreuk te doen aan artikel 31 daarvan, zullen de NBA’s één of meer van hun personeelsleden benoemen als lid of leden van een gezamenlijk toezichthoudend team. Een NBA-personeelslid kan benoemd worden als lid van meer dan één gezamenlijk toezichthoudend team.
3. Niettegenstaande lid 2 kan de ECB van de NBA’s verlangen dat zij de door hen gedane benoemingen wijzigen indien dit nodig is ten behoeve van de samenstelling van een gezamenlijk toezichthoudend team.
4. Indien er in een deelnemende lidstaat meer dan één NBA toezichthoudende taken uitoefent, of indien het nationale recht van een deelnemende lidstaat voorschrijft dat specifieke toezichthoudende taken voorbehouden zijn aan een NCB terwijl de NCB geen NBA is, zullen de betreffende autoriteiten hun deelname aan de gezamenlijk toezichthoudend teams coördineren.
5. De ECB en de NBA’s overleggen en maken afspraken met elkaar over het gebruik van NBA-middelen met betrekking tot de gezamenlijk toezichthoudende teams.
Artikel 5
Betrokkenheid van personeelsleden van NCB’s van deelnemende lidstaten
1. NCB’s van deelnemende lidstaten die zijn betrokken bij het prudentieel toezicht op een belangrijke onder toezicht staande entiteit of een belangrijke onder toezicht staande groep op basis van hun nationale recht, maar die geen NBA’s zijn, mogen ook één of meerdere van hun personeelsleden benoemen in een gezamenlijk toezichthoudend team.
2. De ECB wordt op de hoogte gebracht van dergelijke benoemingen en artikel 4 is van overeenkomstige toepassing.
3. Indien personeelsleden van NCB’s van deelnemende lidstaten worden benoemd in een gezamenlijk toezichthoudend team, dienen verwijzingen naar NBA’s met betrekking tot gezamenlijk toezichthoudend teams geïnterpreteerd te worden als een verwijzing naar die NCB’s.
Artikel 6
GTT-coördinator en subcoördinatoren
1. De GTT-coördinator, die wordt geassisteerd door de in lid 2 gedefinieerde NBA-subcoördinatoren, zorgt voor de coördinatie van het werk binnen het gezamenlijk toezichthoudend team. In dit kader zullen de leden van het gezamenlijk toezichthoudend team de instructies van de GTT-coördinator opvolgen met betrekking tot hun taken in het team. Dit mag geen inbreuk maken op hun taken en verplichtingen bij hun respectievelijke NBA’s.
2. Iedere NBA die meer dan één personeelslid benoemt in het gezamenlijk toezichthoudend team, zal één van hen aanwijzen als subcoördinator (hierna: een „NBA-subcoördinator”). NBA-subcoördinatoren assisteren de GTT-coördinator bij de organisatie en coördinatie van de taken binnen het gezamenlijk toezichthoudend team, met name met betrekking tot de personeelsleden die door dezelfde NBA zijn benoemd als de betreffende NBA-subcoördinator. De NBA-subcoördinator kan instructies geven aan de door dezelfde NBA benoemde leden van het gezamenlijk toezichthoudend team, op voorwaarde dat deze niet in strijd zijn met de instructies van de GTT-coördinator.
HOOFDSTUK 2
Toezicht op minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten
Artikel 7
Betrokkenheid van personeelsleden van andere NBA’s in een toezichthoudend team van een NBA
Onverminderd artikel 31, lid 1, van de GTM-verordening geldt dat indien de ECB met betrekking tot het toezicht op minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten bepaalt dat het passend is om personeelsleden van één of meer andere NBA’s te benoemen in het toezichthoudend team van een NBA, de ECB van laatstgenoemde kan verlangen dat deze personeelsleden van dergelijke andere NBA’s erbij betrekt.
TITEL 2
TOEZICHT OP GECONSOLIDEERDE BASIS EN DEELNAME VAN DE ECB EN NBA’S AAN COLLEGES VAN TOEZICHTHOUDERS
Artikel 8
Toezicht op geconsolideerde basis
1. De ECB oefent toezicht uit op geconsolideerde basis uit zoals vermeld in artikel 111 van Richtlijn 2013/36/EU met betrekking tot kredietinstellingen, financiële holdings en gemengde financiële holdings die op geconsolideerde basis belangrijk zijn, indien de moederonderneming ofwel een moederonderneming is in een deelnemende lidstaat of een EU-moederinstelling is die is gevestigd in een deelnemende lidstaat.
2. De betrokken NBA voert de taak van toezichthouder op geconsolideerde basis uit met betrekking tot kredietinstellingen, financiële holdings en gemengde financiële holdings die op geconsolideerde basis minder belangrijk zijn.
Artikel 9
De ECB als voorzitter van een college van toezichthouders
1. Indien de ECB de consoliderende toezichthouder is, is zij voorzitter van het college dat is opgericht krachtens artikel 116 van Richtlijn 2013/36/EU. De NBA’s van de deelnemende lidstaten waar de moederonderneming, dochterondernemingen en belangrijke bijkantoren in de zin van artikel 51 van Richtlijn 2013/36/EU, indien aanwezig, zijn gevestigd, hebben het recht als waarnemers deel uit te maken van het college.
2. Indien geen college is ingesteld in overeenstemming met artikel 116 van Richtlijn 2013/36/EU en een belangrijke onder toezicht staande entiteit bijkantoren heeft in niet-deelnemende lidstaten die als belangrijk worden beschouwd in overeenstemming met artikel 51, lid 1, van Richtlijn 2013/36/EU, zal de ECB met de bevoegde autoriteiten van de lidstaten van ontvangst een college van toezichthouders instellen.
Artikel 10
De ECB en de NBA’s als leden van een college van toezichthouders
Indien de consoliderende toezichthouder niet in een deelnemende lidstaat gevestigd is, nemen de ECB en de NBA’s deel aan het college van toezichthouders met inachtneming van de volgende regels en het relevante Unierecht:
a)
indien alle onder toezicht staande entiteiten in deelnemende lidstaten belangrijke onder toezicht staande entiteiten zijn, neemt de ECB deel aan het college van toezichthouders als lid, terwijl de NBA’s gerechtigd zijn aan hetzelfde college deel te nemen als waarnemers;
b)
indien alle onder toezicht staande entiteiten in deelnemende lidstaten minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten zijn, nemen de NBA’s deel aan het college van toezichthouders als lid;
c)
indien de onder toezicht staande entiteiten in deelnemende lidstaten zowel bestaan uit minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten als uit belangrijke onder toezicht staande entiteiten, nemen de ECB en de NBA’s deel aan het college van toezichthouders als leden. De NBA’s van de deelnemende lidstaten waar de belangrijke onder toezicht staande entiteiten zijn gevestigd, zijn gerechtigd deel te nemen aan het college van toezichthouders als waarnemers.
TITEL 3
PROCEDURES INZAKE HET RECHT TOT VESTIGING EN HET RECHT TOT HET VRIJ VERRICHTEN VAN DIENSTEN
HOOFDSTUK 1
Procedures inzake het recht tot vestiging en het recht tot het vrij verrichten van diensten binnen het GTM
Artikel 11
Recht van vestiging van kredietinstellingen binnen het GTM
1. Een belangrijke onder toezicht staande entiteit die een bijkantoor wil vestigen op het grondgebied van een andere deelnemende lidstaat, geeft kennis van haar intentie aan de NBA van de deelnemende lidstaat waar de belangrijke onder toezicht staande entiteit haar hoofdkantoor heeft. Er wordt informatie verstrekt in overeenstemming met de in artikel 35, lid 2, van Richtlijn 2013/36/EU vermelde vereisten. De NBA brengt de ECB onverwijld op de hoogte van de ontvangst van deze kennisgeving.
2. Een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit die een bijkantoor op het grondgebied van een andere deelnemende lidstaat wil vestigen, geeft kennis van haar intentie aan haar NBA, met inachtneming van de in artikel 35, lid 2, van Richtlijn 2013/36/EU vermelde vereisten.
3. Indien geen andersluidend besluit is genomen door de ECB binnen twee maanden na ontvangst van de kennisgeving, mag het in lid 1 vermelde bijkantoor worden gevestigd en aanvangen met haar activiteiten. De ECB stuurt deze informatie door naar de NBA van de deelnemende lidstaat waar het bijkantoor gevestigd zal worden.
4. Indien geen andersluidend besluit is genomen door de NBA van de lidstaat van herkomst binnen twee maanden na ontvangst van de kennisgeving, mag het in lid 2 genoemde bijkantoor worden gevestigd en aanvangen met haar activiteiten. De NBA stuurt deze informatie door naar de ECB en naar de NBA van de deelnemende lidstaat waar het bijkantoor gevestigd zal worden.
5. Indien er een wijziging optreedt met betrekking tot enige krachtens lid 1 of 2 doorgestuurde informatie, brengt de onder toezicht staande entiteit de NBA die de initiële informatie ontving schriftelijk in kennis van een dergelijke wijziging, ten minste één maand voor de implementatie van de wijziging. Deze NBA informeert de NBA van de lidstaat waar het bijkantoor wordt gevestigd.
Artikel 12
Uitoefening van het recht tot het vrij verrichten van diensten door kredietinstellingen binnen het GTM
1. Een belangrijke onder toezicht staande entiteit die haar recht tot het vrij verrichten van diensten wil uitoefenen door haar werkzaamheden voor het eerst op het grondgebied van een andere deelnemende lidstaat uit te voeren, stelt de NBA van de deelnemende lidstaat waar de belangrijke onder toezicht staande entiteit haar hoofdkantoor heeft in kennis van haar intentie. Er wordt informatie verstrekt in overeenstemming met de vereisten van artikel 39, lid 1, van Richtlijn 2013/36/EU. De NBA brengt de ECB direct op de hoogte van de ontvangst van deze kennisgeving. De NBA stuurt de kennisgeving ook door naar de NBA van de deelnemende lidstaat waar de diensten zullen worden verricht.
2. Een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit die haar recht tot het vrij verrichten van diensten wil uitoefenen door haar werkzaamheden voor het eerst op het grondgebied van een andere deelnemende lidstaat uit te voeren, stelt haar NBA hiervan in kennis in overeenstemming met de vereisten van artikel 39, lid 1, van Richtlijn 2013/36/EU. Deze kennisgeving wordt doorgestuurd naar de ECB en naar de NBA van de deelnemende lidstaat waar de diensten zullen worden verricht.
HOOFDSTUK 2
Procedures voor het recht van vestiging en het vrij verrichten van diensten binnen het GTM door kredietinstellingen die zijn gevestigd in niet-deelnemende lidstaten
Artikel 13
Kennisgeving van het uitoefenen van het recht van vestiging binnen het GTM door kredietinstellingen die zijn gevestigd in niet-deelnemende lidstaten
1. Indien de bevoegde autoriteit van een niet-deelnemende lidstaat de in artikel 35, lid 2, van Richtlijn 2013/36/EU vermelde informatie volgens de in artikel 35, lid 3, van deze richtlijn vermelde procedure doorstuurt naar de NBA van de deelnemende lidstaat waar het bijkantoor gevestigd zal worden, zal deze NBA de ECB onverwijld op de hoogte stellen van de ontvangst van deze kennisgeving.
2. Binnen twee maanden na ontvangst van de kennisgeving van de bevoegde autoriteit van een niet-deelnemende lidstaat, zal de ECB, in geval van een significant bijkantoor in de zin van artikel 6 van de GTM-verordening en deel IV van deze verordening, of de betreffende NBA in geval van een minder significant bijkantoor in de zin van de in artikel 6 van de GTM-verordening en in deel IV van deze verordening vermelde criteria, zich gereedmaken voor het toezichthouderschap op het bijkantoor op basis van de artikelen 40 tot en met 46 van Richtlijn 2013/36/EU, en, indien noodzakelijk, de voorwaarden aangeven waaronder, om redenen van algemeen belang, het bijkantoor zijn werkzaamheden mag uitoefenen in de ontvangende lidstaat.
3. De NBA’s informeren de ECB omtrent de voorwaarden waaronder op grond van nationaal recht en om redenen van algemeen belang werkzaamheden uitgeoefend kunnen worden door een bijkantoor in hun lidstaat.
4. Wijzigingen van enige informatie die door de kredietinstelling die een bijkantoor wenst te vestigen is verschaft krachtens artikel 35, lid 2, onder b), c) of d), van Richtlijn 2013/36/EU, worden gemeld aan de in lid 1 vermelde NBA.
Artikel 14
Bevoegde autoriteit van de lidstaat van ontvangst met betrekking tot bijkantoren
1. Krachtens artikel 4, lid 2, van de GTM-verordening, oefent de ECB de bevoegdheden uit van de bevoegde autoriteit van de lidstaat van ontvangst waar een bijkantoor significant is in de zin van artikel 6, lid 4, daarvan.
2. Indien een bijkantoor minder significant is in de zin van artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening, oefent de NBA van de deelnemende lidstaat waar het bijkantoor is gevestigd de bevoegdheden uit van de bevoegde autoriteit van de lidstaat van ontvangst.
Artikel 15
Kennisgeving omtrent het uitoefenen van het recht van het vrij verrichten van diensten binnen het GTM door kredietinstellingen die zijn gevestigd in niet-deelnemende lidstaten
Indien de bevoegde autoriteit van een niet-deelnemende lidstaat een kennisgeving in de zin van artikel 39, lid 2, van Richtlijn 2013/36/EU doet, is de NBA van de deelnemende lidstaat waar het recht van het vrij verrichten van diensten zal worden uitgeoefend de adressaat van de kennisgeving. De NBA brengt de ECB onverwijld op de hoogte van de ontvangst van deze kennisgeving.
Artikel 16
Bevoegde autoriteit van de lidstaat van ontvangst met betrekking tot het vrij verrichten van diensten
1. In overeenstemming met artikel 4, lid 2, en binnen de reikwijdte van artikel 4, lid 1, van de GTM-verordening, oefent de ECB de taken uit van de bevoegde autoriteit van de lidstaat van ontvangst met betrekking tot kredietinstellingen die zijn gevestigd in niet-deelnemende lidstaten die het recht van vrij verrichten van diensten uitoefenen in deelnemende lidstaten.
2. Indien het recht van vrij verrichten van diensten in het belang is van het algemeen nut met inachtneming van bepaalde nationaalrechtelijke voorwaarden van deelnemende lidstaten, informeren de NBA’s de ECB omtrent deze voorwaarden.
HOOFDSTUK 3
Procedures voor het recht van vestiging en van het vrij verrichten van diensten met betrekking tot niet-deelnemende lidstaten
Artikel 17
Procedures voor het recht van vestiging en van het vrij verrichten van diensten met betrekking tot niet-deelnemende lidstaten
1. Een belangrijke onder toezicht staande entiteit die een bijkantoor wenst op te richten of het recht wil uitoefenen tot het vrij verrichten van diensten op het grondgebied van een niet-deelnemende lidstaat geeft kennis van haar intentie aan de betreffende NBA in overeenstemming met geldend Unierecht. De NBA brengt de ECB direct op de hoogte van de ontvangst van deze kennisgeving. De ECB oefent de bevoegdheden van de bevoegde autoriteit van de lidstaat van herkomst uit.
2. Een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit die een bijkantoor wenst op te richten of het recht wil uitoefenen tot het vrij verrichten van diensten op het grondgebied van een niet-deelnemende lidstaat geeft kennis van deze intentie aan de betreffende NBA in overeenstemming met de geldende Unierechtelijke bepalingen. De betreffende NBA oefent de bevoegdheden van de bevoegde autoriteit van de lidstaat van herkomst uit.
TITEL 4
AANVULLEND TOEZICHT OP FINANCIËLE CONGLOMERATEN
Artikel 18
Coördinator
1. De ECB neemt de taak op zich van coördinator van een financieel conglomeraat in overeenstemming met de criteria die zijn uiteengezet in relevant Unierecht met betrekking tot een belangrijke onder toezicht staande entiteit.
2. De NBA neemt de taak op zich van coördinator van een financieel conglomeraat in overeenstemming met de criteria die zijn uiteengezet in relevant Unierecht met betrekking tot een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit.
DEEL III
ALGEMENE BEPALINGEN MET BETREKKING TOT DE WERKING VAN HET GTM
TITEL 1
BEGINSELEN EN VERPLICHTINGEN
Artikel 19
Overzicht
Dit deel geeft a) algemene regels voor de werking van het GTM door de ECB en NBA’s, alsmede b) de door de ECB toe te passen bepalingen ten behoeve van de uitvoering van een ECB-toezichtprocedure.
De algemene beginselen en bepalingen die van kracht zijn tussen de ECB en de NBA’s in nauwe samenwerking zijn vastgelegd in deel IX.
Artikel 20
Verplichting tot samenwerking te goeder trouw
De ECB en de NBA’s zijn verplicht te goeder trouw samen te werken en informatie uit te wisselen.
Artikel 21
Algemene verplichting tot het uitwisselen van informatie
1. Onverminderd het recht van de ECB om de door de onder toezicht staande entiteiten gerapporteerde informatie op doorlopende basis rechtstreeks te ontvangen of daar direct toegang toe te hebben, verschaffen de NBA’s in het bijzonder tijdig en accuraat alle informatie aan de ECB die de ECB nodig heeft voor de uitoefening van de aan haar bij de GTM-verordening opgedragen taken. Dergelijke informatie omvat tevens de informatie die voortvloeit uit de verificatiewerkzaamheden en werkzaamheden ter plaatse van de NBA’s.
2. Indien de ECB rechtstreeks informatie verkrijgt van de in artikel 10, lid 1, van de GTM-verordening genoemde rechtspersonen of natuurlijke personen, zal zij dergelijke informatie tijdig en accuraat aan de NBA’s doorgeven. Dergelijke informatie omvat in het bijzonder de informatie die de NBA’s nodig hebben voor de vervulling van hun assisterende rol ten opzichte van de ECB.
3. Onverminderd de bepalingen van lid 2 verschaft de ECB de NBA’s regelmatig toegang tot bijgewerkte informatie die de NBA’s nodig hebben voor de uitoefening van hun taken in het kader van prudentieel toezicht.
Artikel 22
Het recht van de ECB om de NBA’s of NAA’s te instrueren omtrent de gebruikmaking van hun bevoegdheden en het nemen van maatregelen indien de ECB een toezichthoudende taak heeft, maar geen daaraan gerelateerde bevoegdheid
1. De ECB kan, in de mate waarin dit noodzakelijk is om de bij de GTM-verordening aan haar opgedragen taken te verrichten, de NBA’s en/of de NAA’s door middel van instructies verzoeken hun bevoegdheden uit te oefenen op basis van en in overeenstemming met de in de nationale wetgeving bepaalde voorwaarden en zoals voorzien in artikel 9 van de GTM-verordening, indien die bevoegdheden niet middels de GTM-verordening aan de ECB zijn toegekend.
2. De NBA’s en/of, voor wat betreft artikel 5 van de GTM-verordening, de NAA’s, verschaffen onverwijld informatie aan de ECB omtrent de uitoefening van deze bevoegdheden.
Artikel 23
Talenregeling tussen de ECB en de NBA’s
De ECB en de NBA’s stellen een regeling vast voor hun communicatie binnen het GTM, inclusief de te gebruiken taal of talen.
Artikel 24
Talenregeling tussen de ECB en rechtspersonen of natuurlijke personen, inclusief onder toezicht staande entiteiten
1. Een document dat door een onder toezicht staande entiteit of enig andere rechtspersoon of natuurlijke persoon die individueel onderworpen is aan een ECB-toezichtprocedure, aan de ECB wordt toegestuurd, mag naar keuze van de onder toezicht staande entiteit of persoon in één van de officiële talen van de Unie worden opgesteld.
2. De ECB, de onder toezicht staande entiteiten en andere rechtspersonen of natuurlijke personen die individueel onderworpen zijn aan ECB-toezichtprocedures kunnen overeenkomen om uitsluitend één officiële Unietaal te gebruiken in hun schriftelijke communicatie, inclusief met betrekking tot ECB-toezichtbesluiten.
De intrekking van een dergelijke overeenkomst met betrekking tot het gebruik van één taal zal alleen van invloed zijn op die aspecten van de ECB-toezichtprocedure die nog niet zijn uitgevoerd.
Indien deelnemers aan een mondelinge behandeling verzoeken om gehoord te worden in een andere officiële Unietaal dan de taal van de ECB-toezichtprocedure, zal het verzoek daartoe voldoende tijdig van tevoren aan de ECB worden gedaan, zodat de ECB de benodigde voorzieningen kan treffen.
TITEL 2
ALGEMENE BEPALINGEN INZAKE BEHOORLIJKE PROCEDURE VOOR HET VASTSTELLEN VAN ECB-TOEZICHTBESLUITEN
HOOFDSTUK 1
ECB-toezichtprocedures
Artikel 25
Algemene beginselen
1. ECB-toezichtprocedures die zijn geïnitieerd op basis van artikel 4 en afdeling 2 van hoofdstuk III van de GTM-verordening, worden uitgevoerd in overeenstemming met artikel 22 van de GTM-verordening en de bepalingen van deze titel.
2. De bepalingen van deze titel zijn niet van toepassing op procedures die worden gevoerd door de Administratieve Raad voor toetsing.
Artikel 26
Partijen
1. De bij een ECB-toezichtprocedure betrokken partijen zijn:
a)
diegenen die een aanvraag doen;
b)
diegenen tot wie de ECB een ECB-toezichtbesluit wil richten of heeft gericht.
2. NBA’s worden niet als partij beschouwd.
Artikel 27
Vertegenwoordiging van een partij
1. Een partij mag zich bij het verrichten van alle mogelijke handelingen die gerelateerd zijn aan de ECB-toezichtprocedure laten vertegenwoordigen door haar wettelijke of statutaire vertegenwoordigers of door een andere vertegenwoordiger die door middel van schriftelijk mandaat gemachtigd is.
2. Een intrekking van het mandaat is pas van kracht na ontvangst door de ECB van een schriftelijke intrekking. De ECB bevestigt de ontvangst van een dergelijke intrekking.
3. Indien een partij een vertegenwoordiger heeft benoemd in een ECB-toezichtprocedure, neemt de ECB alleen contact op met de benoemde vertegenwoordiger in die toezichtprocedure, tenzij specifieke omstandigheden het noodzakelijk maken dat de ECB direct contact opneemt met de partij. In dat laatste geval zal de vertegenwoordiger worden geïnformeerd.
Artikel 28
Algemene verplichtingen van de ECB en de partijen bij een ECB-toezichtprocedure
1. Een ECB-toezichtprocedure kan ambtshalve worden geïnitieerd of op verzoek van een partij. Met inachtneming van lid 3 stelt de ECB de feiten vast die van belang zijn voor de vaststelling van haar uiteindelijke besluit in iedere ambtshalve geïnitieerde ECB-toezichtprocedure.
2. De ECB houdt bij haar beoordeling rekening met alle relevante omstandigheden.
3. Met inachtneming van Unierecht wordt een partij geacht deel te nemen aan een ECB-toezichtprocedure en assistentie te verlenen bij het verduidelijken van de feiten. In ECB-toezichtprocedures die zijn geïnitieerd op verzoek van een partij, kan de ECB haar feitenbepaling beperken tot een verzoek aan de partij tot verschaffing van de relevante feitelijke informatie.
Artikel 29
Bewijsvoering in ECB-toezichtprocedures
1. Ter vaststelling van de feiten van een geval, maakt de ECB gebruik van alle bewijsmiddelen die zij na zorgvuldige afweging passend acht.
2. De partijen zullen met inachtneming van Unierecht de ECB assisteren bij de vaststelling van de feiten van het geval. In het bijzonder zullen de partijen de aan hen bekende feiten naar waarheid opgeven, met inachtneming van de beperkingen met betrekking tot sanctieprocedures op basis van Unierecht.
3. De ECB kan een tijdslimiet bepalen waarbinnen de partijen bewijsmiddelen kunnen aanleveren.
Artikel 30
Getuigen en deskundigen in ECB-toezichtprocedures
1. De ECB kan, indien zij dit noodzakelijk acht, getuigen en deskundigen horen.
2. Indien de ECB een deskundige benoemt, zal zij de taak van deze deskundige vastleggen in een overeenkomst en een tijdslimiet stellen waarbinnen de deskundige zijn rapport dient in te leveren.
3. Indien de ECB getuigen of deskundigen hoort, hebben deze op verzoek recht op vergoeding van hun reis- en verblijfskosten. Nadat zij hun verklaringen hebben afgelegd, hebben getuigen recht op een vergoeding wegens gederfd inkomen en deskundigen hebbe recht op het overeengekomen deskundigensalaris. De vergoeding wordt gegeven op basis van de toepasselijke bepalingen met betrekking tot de vergoeding van getuigen, respectievelijk de beloning van deskundigen door het Hof van Justitie van de Europese Unie.
4. De ECB kan verlangen dat de in artikel 11, lid 1, onder c), van de GTM-verordening genoemde personen als getuigen verschijnen ten kantore van de ECB of op enige andere locatie in een deelnemende lidstaat zoals bepaald door de ECB. Indien een in artikel 11, lid 1, onder c), van de GTM-verordening genoemde persoon een rechtspersoon is, zijn de natuurlijke personen die deze rechtspersoon vertegenwoordigen verplicht aanwezig op de wijze zoals bepaald in de vorige zin.
Artikel 31
Het recht om te worden gehoord
1. Voordat de ECB een tot een partij gericht ECB-toezichtbesluit dat een nadelige invloed zou kunnen hebben op de rechten van die partij mag vaststellen, dient de partij in de gelegenheid gesteld te worden zich schriftelijk uit te laten bij de ECB inzake feiten, punten van bezwaar en rechtsgronden die relevant zijn voor het ECB-toezichtbesluit. Indien de ECB dit aan de orde vindt, kan zij de partijen in de gelegenheid stellen zich tijdens een bijeenkomst uit te laten omtrent de feiten, punten van bezwaar en rechtsgronden die relevant zijn voor het ECB-toezichtbesluit. De kennisgeving waarbij de ECB de partij gelegenheid geeft haar reactie te geven, vermeldt de materiële inhoud van het voorgenomen ECB-toezichtbesluit en de materiële feiten, punten van bezwaar en rechtsgronden waarop de ECB haar besluit wil baseren. Afdeling 1 van hoofdstuk III van de GTM-verordening is niet onderworpen aan de bepalingen van dit artikel.
2. Indien de ECB een partij in de gelegenheid stelt zich tijdens een bijeenkomst uit te laten omtrent de feiten, punten van bezwaar en rechtsgronden die relevant zijn voor het ECB-toezichtbesluit, is de afwezigheid van een partij, tenzij geldig geëxcuseerd, geen reden voor uitstel van de bijeenkomst. Indien een partij geldig geëxcuseerd is, kan de ECB de bijeenkomst uitstellen of de partij gelegenheid geven zich schriftelijk uit te laten omtrent de feiten, punten van bezwaar en rechtsgronden die relevant zijn voor het ECB-toezichtbesluit. De ECB stelt de notulen van de bijeenkomst op die getekend dienen te worden door de partijen en verstrekt een kopie daarvan aan de partijen.
3. De partij zal in principe in de gelegenheid worden gesteld zich schriftelijk uit te laten binnen een tijdslimiet van twee weken na ontvangst van een kennisgeving waarin de feiten, punten van bezwaar en rechtsgronden waar de ECB haar toezichtbesluit op wenst te baseren zijn weergegeven.
Op verzoek van de partij kan de ECB de tijdslimiet in voorkomende gevallen verlengen.
Onder bijzondere omstandigheden kan de ECB de tijdslimiet verkorten tot drie werkdagen. De tijdslimiet kan ook verkort worden tot drie werkdagen in de gevallen als bepaald in artikel 14 en 15 van de GTM-verordening.
4. In afwijking van lid 3, en met inachtneming van lid 5, kan de ECB een ECB-toezichtbesluit dat gericht is tot een partij van wie de rechten nadelig worden beïnvloed door dit besluit vaststellen zonder die partij in de gelegenheid te stellen zich voorafgaande aan de vaststelling daarvan uit te laten omtrent de feiten, punten van bezwaar en rechtsgronden die relevant zijn voor het ECB-toezichtbesluit, indien een dringend besluit nodig lijkt om aanzienlijke schade aan het financiële systeem te voorkomen.
5. Indien een dringend ECB-toezichtbesluit wordt vastgesteld in overeenstemming met lid 4, zal de partij onmiddellijk na vaststelling daarvan alsnog in de gelegenheid worden gesteld zich schriftelijk uit te laten omtrent de feiten, punten van bezwaar en rechtsgronden die relevant zijn voor het ECB-toezichtbesluit. De partij zal in principe in de gelegenheid worden gesteld zich schriftelijk uit te laten binnen een termijn van twee weken vanaf ontvangst van het ECB-toezichtbesluit. De ECB kan de termijn op verzoek van de partij verlengen; de termijn mag echter niet langer zijn dan zes maanden. De ECB zal het ECB-toezichtbesluit herzien op basis van het commentaar van de partij en kan het besluit bevestigen, intrekken of wijzigen, of het besluit intrekken en vervangen door een nieuw ECB-toezichtbesluit.
6. Lid 4 en 5 zijn niet van toepassing op ECB-toezichtprocedures met betrekking tot sancties op basis van artikel 18 van de GTM-verordening en deel X van deze verordening.
Artikel 32
Toegang tot dossiers in een ECB-toezichtprocedure
1. Het recht van verweer van de betrokken partijen wordt volledig gerespecteerd in ECB-toezichtprocedures. In dit kader hebben de partijen, nadat een ECB-toezichtprocedure is geopend, recht op toegang tot het dossier van de ECB, met inachtneming van het legitieme belang van rechtspersonen en natuurlijke personen anders dan de betrokken partij ter bescherming van hun bedrijfsgeheimen. Het recht op toegang tot het dossier strekt zich niet uit tot vertrouwelijke informatie. De NBA’s sturen ieder verzoek dat zij ontvangen met betrekking tot toegang tot de dossiers in verband met ECB-toezichtprocedures onverwijld door naar de ECB.
2. De dossiers bestaan uit alle documenten die door de ECB zijn verkregen, geproduceerd of samengesteld tijdens de ECB-toezichtprocedure, ongeacht het opslagmedium.
3. Niets in dit artikel belet de ECB of de NBA’s gegevens openbaar te maken of te gebruiken indien dit noodzakelijk is in het kader van bewijs van een schending.
4. De ECB kan bepalen dat toegang verleend wordt tot een dossier op één van de volgende manieren en met inachtneming van de technische capaciteiten van de partijen:
a)
door middel van CD-ROM’s of ander elektronisch opslagmiddel, inclusief in de toekomst beschikbare opslagmedia;
b)
door middel van papieren kopieën van het toegankelijke dossier, die per post naar hen worden toegezonden;
c)
door hen uit te nodigen het toegankelijke dossier ten kantore van de ECB te komen inspecteren.
5. In de zin van dit artikel kan vertrouwelijke informatie interne documenten inhouden van de ECB en NBA’s en correspondentie tussen de ECB en een NBA of tussen NBA’s.
HOOFDSTUK 2
ECB-toezichtbesluiten
Artikel 33
Motivering van ECB-toezichtbesluiten
1. Met inachtneming van lid 2 wordt bij een ECB-toezichtbesluit een verklaring gevoegd waarin de redenen voor het besluit zijn vermeld.
2. De verklaring inzake de redenen vermeldt de materiële feiten en juridische redenen waar het ECB-toezichtbesluit op is gebaseerd.
3. Met inachtneming van artikel 31, lid 4, baseert de ECB een ECB-toezichtbesluit slechts op feiten en punten van bezwaar waarover een partij zich heeft kunnen uitlaten.
Artikel 34
Schorsende werking
Onverminderd artikel 278 VWEU en artikel 24, lid 8, van de GTM-verordening kan de ECB beslissen dat de toepassing van een ECB-toezichtbesluit wordt geschorst ofwel a) door dit in het ECB-toezichtbesluit te vermelden, ofwel b) in andere gevallen dan een verzoek tot toetsing door de Administratieve Raad voor toetsing, op verzoek van de adressaat van een ECB-toezichtbesluit.
Artikel 35
Kennisgeving van ECB-toezichtbesluiten
1. De ECB kan een partij in kennis stellen van een ECB-toezichtbesluit door middel van a) een mondelinge kennisgeving b) betekening of terhandstelling van een exemplaar van het toezichtbesluit, c) aangetekende post met bevestiging van ontvangst, d) koerier, e) fax, of f) elektronisch, in overeenstemming met lid 10.
2. Indien een vertegenwoordiger is gemachtigd middels een schriftelijk mandaat, mag de ECB de vertegenwoordiger in kennis stellen van het ECB-toezichtbesluit. In dergelijke gevallen is de ECB niet verplicht om ook de onder toezicht staande entiteit die door die vertegenwoordiger wordt vertegenwoordigd in kennis te stellen van het ECB-toezichtbesluit.
3. In geval van een mondelinge kennisgeving van een ECB-toezichtbesluit, zal de kennisgeving van het besluit geacht te zijn uitgereikt aan de adressaat indien een personeelslid van de ECB a) in geval van een natuurlijke persoon, de betreffende natuurlijke persoon heeft geïnformeerd, of b) in geval van een rechtspersoon, een gemachtigde ontvanger van de rechtspersoon heeft geïnformeerd omtrent het ECB-toezichtbesluit. In dat geval zal, onverwijld na een dergelijke mondelinge kennisgeving, een schriftelijk exemplaar van het ECB-toezichtbesluit aan de adressaat worden verschaft.
4. In geval van kennisgeving van een ECB-toezichtbesluit door middel van aangetekende post met ontvangstbevestiging, wordt de kennisgeving van het ECB-toezichtbesluit geacht te zijn gedaan aan de adressaat op de tiende dag nadat de brief is overhandigd aan de postverzender, tenzij de ontvangstbevestiging aangeeft dat de brief op een andere datum is ontvangen.
5. In geval van kennisgeving van een ECB-toezichtbesluit door middel van een koerier, wordt de kennisgeving van het ECB-toezichtbesluit geacht te zijn gedaan aan de adressaat op de tiende dag nadat de brief is overhandigd aan de koeriersdienst, tenzij het verzenddocument van de koeriersdienst aangeeft dat de brief op een andere datum is ontvangen.
6. Voor de toepassing van lid 4 en 5 dient een ECB-toezichtbesluit gericht te zijn aan een adres dat geschikt is voor toezending (geldig adres). Een geldig adres is:
a)
in geval van een ECB-toezichtprocedure die is geïnitieerd op verzoek of aanvraag van de adressaat van een ECB-toezichtbesluit: het adres dat door de adressaat is verschaft in diens verzoek of aanvraag;
b)
in geval van een onder toezicht staande entiteit: het meest recente kantooradres van het hoofdkantoor zoals opgegeven aan de ECB door de onder toezicht staande entiteit;
c)
in geval van een natuurlijke person: het meest recente adres dat aan de ECB is verschaft en, indien er geen adres is opgegeven aan de ECB en de natuurlijke persoon een werknemer, leidinggevende of aandeelhouder is van een onder toezicht staande entiteit: het kantooradres van de onder toezicht staande entiteit in overeenstemming met b).
7. Iedere persoon die partij is bij een ECB-toezichtprocedure zal de ECB op verzoek een geldig adres verstrekken.
8. Indien een persoon is gevestigd of woonplaats heeft in een staat die geen lidstaat is, kan de ECB van deze partij verlangen binnen een redelijke periode een geautoriseerde ontvanger aan te wijzen die inwoner is van een lidstaat of die een zakelijk adres in een lidstaat heeft. Indien na een dergelijk verzoek geen geautoriseerde ontvanger wordt benoemd, respectievelijk totdat een dergelijke geautoriseerde vervanger wordt benoemd, kan iedere kennisgeving in overeenstemming met lid 3 tot en met 5, alsmede lid 9, gedaan worden aan het adres van de partij zoals bekend bij de ECB.
9. Indien de persoon die de adressaat is van een ECB-toezichtbesluit een fax aan de ECB heeft verschaft, mag de ECB kennisgeving doen van een ECB-toezichtbesluit door verzending van een kopie van het ECB-toezichtbesluit per fax Het ECB-toezichtbesluit wordt geacht in kennis gesteld te zijn van de adressaat indien de ECB een verzendrapport heeft ontvangen met daarin melding van de geslaagde aflevering van de fax
10. De ECB bepaalt de criteria waaraan uitreiking van een ECB-toezichtbesluit middels een elektronisch of ander vergelijkbaar mededelingsmiddel moet voldoen. Dat besluit zal gepubliceerd worden.
TITEL 3
MELDING VAN SCHENDINGEN
Artikel 36
Melding van schendingen
Iedere persoon mag te goeder trouw rechtstreeks een melding doen aan de ECB indien die persoon redelijke grond heeft om aan te nemen dat zijn melding schendingen aantoont van de rechtshandelingen zoals vermeld in artikel 4, lid 3, van de GTM-verordening door kredietinstellingen, financiële holdings, gemengde financiële holdings of bevoegde autoriteiten (inclusief de ECB zelf).
Artikel 37
Adequate bescherming van schendingsmeldingen
1. Indien een persoon te goeder trouw melding doet van vermeende schendingen van de rechtshandelingen zoals genoemd in artikel 4, lid 3, van de GTM-verordening door onder toezicht staande entiteiten of bevoegde autoriteiten, zal deze melding vertrouwelijk worden behandeld.
2. Alle persoonsgegevens met betrekking tot zowel de persoon die een vertrouwelijke melding doet als de persoon die schuldig zou zijn aan een schending worden beschermd in overeenstemming met het van toepassing zijnde gegevensbeschermingskader van de Unie.
3. De ECB zal de identiteit van de persoon die een beschermde melding heeft gedaan niet openbaar maken zonder eerst uitdrukkelijk toestemming daarvoor te hebben verkregen van die persoon, tenzij openbaarmaking vereist is op basis van een gerechtelijke uitspraak in het kader van nader onderzoek of opvolgende gerechtelijke procedures.
Artikel 38
Procedures voor de behandeling van meldingen
1. De ECB zal alle meldingen met betrekking tot belangrijke onder toezicht staande entiteiten beoordelen. De ECB zal meldingen met betrekking tot minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten beoordelen ten aanzien van schendingen van verordeningen of besluiten van de ECB. In dit laatste geval, wanneer NBA’s deze meldingen in dergelijke gevallen ontvangen, sturen zij deze door naar de ECB zonder bekendmaking van de identiteit van de persoon die de melding heeft gedaan, tenzij deze daartoe expliciet toestemming heeft gegeven.
2. Onverminderd lid 1 stuurt de ECB meldingen met betrekking tot een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit door naar de betreffende NBA, zonder bekendmaking van de identiteit van de persoon die de melding heeft gedaan, tenzij deze daartoe expliciet toestemming heeft gegeven.
3. De ECB wisselt informatie uit met de NBA’s: a) ter beoordeling of de meldingen zijn verstuurd naar zowel de ECB als de betreffende NBA en ter coördinatie van de taken; en b) teneinde op de hoogte gesteld worden van de uitkomst van de behandeling van de meldingen die naar de NBA’s zijn doorgestuurd.
4. De ECB bepaalt in redelijkheid hoe de ontvangen meldingen beoordeeld moeten worden en welke acties ondernomen dienen te worden.
5. In geval van vermeende schendingen door onder toezicht staande entiteiten, zal de betreffende onder toezicht staande entiteit op verzoek van de ECB alle informatie en documenten aan de ECB verschaffen die benodigd zijn voor de beoordeling van de ontvangen meldingen.
6. Met betrekking tot vermeende schendingen door bevoegde autoriteiten (niet zijnde de ECB), verzoekt de ECB de betreffende bevoegde autoriteit om een reactie te geven op de gemelde feiten.
7. In haar jaarverslag zoals omschreven in artikel 20, lid 2, van de GTM-verordening, verstrekt de ECB beknopte of samengevatte informatie omtrent de ontvangen meldingen waar niet uit opgemaakt kan worden wie de individuele onder toezicht staande entiteiten of personen zijn.
DEEL IV
INDELING VAN ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN ALS BELANGRIJK OF MINDER BELANGRIJK
TITEL 1
ALGEMENE BEPALINGEN MET BETREKKING TOT DE INDELING ALS BELANGRIJK OF MINDER BELANGRIJK
Artikel 39
Het op individuele basis als belangrijk indelen van onder toezicht staande entiteiten
1. Een onder toezicht staande entiteit wordt beschouwd als een belangrijke onder toezicht staande entiteit indien dit wordt bepaald door de ECB in een met redenen omkleed ECB-besluit krachtens artikel 43 tot en met 49 dat is gericht tot de betreffende onder toezicht staande entiteit.
2. Een onder toezicht staande entiteit zal niet langer aangemerkt worden als een belangrijke onder toezicht staande entiteit indien de ECB in een tot de onder toezicht staande entiteit gericht en met redenen omkleed ECB-besluit bepaalt dat de entiteit een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit is of niet langer een onder toezicht staande entiteit is.
3. Een onder toezicht staande entiteit kan aangemerkt worden als een belangrijke onder toezicht staande entiteit op basis van één van de volgende criteria:
a)
haar omvang, zoals bepaald op basis van artikel 50 tot en met 55 (hierna: het „omvangscriterium”);
b)
haar belang voor de economie van de Unie of een deelnemende lidstaat, zoals bepaald op basis van artikel 56, 57 en 58 (hierna: het „economisch-belang-criterium”);
c)
haar belang met betrekking tot grensoverschrijdende activiteiten zoals bepaald op basis van artikel 59 en artikel 60 (hierna: het „grensoverschrijdendeactiviteiten-criterium”);
d)
een verzoek tot of de ontvangst van rechtstreekse openbare financiële bijstand van het Europees stabilisatiemechanisme (ESM), zoals bepaald op basis van artikel 61 tot en met 64 (hierna: het „criterium van rechtstreekse openbare financiële bijstand”);
e)
het feit dat de onder toezicht staande entiteit één van de drie meest belangrijke kredietinstellingen in een deelnemende lidstaat is, zoals bepaald op basis van artikel 65 en artikel 66.
4. Belangrijke onder toezicht staande entiteiten staan onder rechtstreeks toezicht van de ECB, tenzij specifieke omstandigheden toezicht door de betreffende NBA rechtvaardigen in overeenstemming met titel 9 van dit deel.
5. De ECB oefent tevens rechtstreeks toezicht uit op een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep op basis van een ECB-besluit dat is vastgesteld krachtens artikel 6, lid 5, onder b), van de GTM-verordening waarin is bepaald dat de ECB rechtstreeks alle relevante bevoegdheden uitoefent krachtens artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening. Voor de toepassing van het GTM wordt een dergelijke minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep aangemerkt als belangrijk.
6. Voorafgaande aan het vaststellen van de ECB-besluiten zoals vermeld in dit artikel, overlegt de ECB met de betrokken NBA’s. Ieder ECB-besluit waarnaar wordt verwezen in dit artikel wordt ook ter kennis gebracht van de betreffende NBA’s.
Artikel 40
Indeling als belangrijk van onder toezicht staande entiteiten die onderdeel zijn van een groep
1. Indien één of meer onder toezicht staande entiteiten onderdeel vormen van een onder toezicht staande groep, worden de criteria voor het vaststellen van significantie bepaald op het hoogste consolidatieniveau binnen deelnemende lidstaten in overeenstemming met de in titel 3 tot en met 7 van deel IV vastgelegde bepalingen.
2. Elke onder toezicht staande entiteit die onderdeel uitmaakt van een onder toezicht staande groep wordt beschouwd als een belangrijke onder toezicht staande entiteit in één van de volgende omstandigheden:
a)
indien de onder toezicht staande groep op haar hoogste consolidatieniveau binnen de deelnemende lidstaten voldoet aan het omvangscriterium, het economisch-belang-criterium of het grensoverschrijdendeactiviteiten-criterium;
b)
indien één van de onder toezicht staande entiteiten die onderdeel uitmaakt van de onder toezicht staande groep voldoet aan het criterium van rechtstreekse openbare financiële bijstand;
c)
indien één van de onder toezicht staande entiteiten die onderdeel uitmaakt van de onder toezicht staande groep één van de drie meest belangrijke kredietinstellingen in een deelnemende lidstaat is.
3. Indien wordt vastgesteld dat een onder toezicht staande groep belangrijk is of niet langer belangrijk is, stelt de ECB een ECB-besluit vast met betrekking tot de indeling als belangrijke onder toezicht staande entiteit of inzake de opheffing van de indeling als belangrijke onder toezicht staande entiteit en geeft de begin- en einddata van het rechtstreeks toezicht door de ECB door aan iedere onder toezicht staande entiteit die onderdeel vormt van de betreffende onder toezicht staande groep in overeenstemming met de in artikel 39 vastgelegde criteria en procedures.
Artikel 41
Speciale bepalingen met betrekking tot bijkantoren van in niet-deelnemende lidstaten gevestigde kredietinstellingen
1. Alle bijkantoren die in dezelfde deelnemende lidstaat zijn geopend door een kredietinstelling die in een niet-deelnemende lidstaat is gevestigd, worden voor de toepassing van deze verordening geacht één enkele onder toezicht staande entiteit te zijn.
2. Bijkantoren die in verschillende deelnemende lidstaten zijn geopend door een kredietinstelling die in een niet-deelnemende lidstaat is gevestigd, worden voor de toepassing van deze verordening ieder afzonderlijk als separate onder toezicht staande entiteiten behandeld.
3. Onverminderd lid 1 worden bijkantoren van een kredietinstelling die in een niet-deelnemende lidstaat is gevestigd bij de bepaling of aan één van de criteria van artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening wordt voldaan afzonderlijk worden beoordeeld als separate onder toezicht staande entiteiten, en tevens gescheiden van dochterondernemingen van dezelfde kredietinstelling.
Artikel 42
Speciale bepalingen met betrekking tot dochterondernemingen van in niet-deelnemende lidstaten of derde landen gevestigde kredietinstellingen
1. Dochterondernemingen die zijn gevestigd in één of meer deelnemende lidstaten door een kredietinstelling die haar hoofdkantoor heeft in een niet-deelnemende lidstaat of een derde land, zullen bij de bepaling of aan één van de criteria van artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening wordt voldaan separaat worden beoordeeld ten opzichte van de bijkantoren van die kredietinstelling.
2. Bij de bepaling of aan één van de criteria van artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening wordt voldaan, worden de volgende dochterondernemingen apart beoordeeld, namelijk die:
a)
welke zijn gevestigd in een deelnemende lidstaat;
b)
welke tot een groep behoren waarvan de moederonderneming haar hoofdkantoor heeft in een niet-deelnemende lidstaat of een derde land;
c)
welke geen deel uitmaken van een onder toezicht staande groep binnen deelnemende lidstaten.
TITEL 2
PROCEDURE VOOR INDELING VAN ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN ALS BELANGRIJKE ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN
HOOFDSTUK 1
Indeling als belangrijk van een onder toezicht staande entiteit
Artikel 43
Toetsing van de status van een onder toezicht staande entiteit
1. Tenzij anders bepaald in deze verordening toetst de ECB ten minste eenmaal per jaar of een belangrijke onder toezicht staande entiteit of een belangrijke onder toezicht staande groep nog altijd voldoet aan één van de criteria zoals vastgelegd in artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening.
2. Tenzij anders bepaald in deze verordening, zal iedere NBA ten minste één maal per jaar toetsen of een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of een minder belangrijke onder toezicht staande groep voldoet aan één van de criteria zoals vastgelegd in artikel 6, lid 4 van de GTM-verordening. In geval van een minder belangrijke onder toezicht staande groep, zal de betreffende NBA van de deelnemende lidstaat waarin de moederonderneming, zoals vastgesteld op het hoogste consolidatieniveau binnen de deelnemende lidstaten, is gevestigd, deze toetsing uitvoeren.
3. De ECB is gerechtigd om op elk moment na ontvangst van relevante informatie, met name in de in artikel 52 aangegeven gevallen, te toetsen of a) een onder toezicht staande entiteit voldoet aan één van de criteria zoals vastgelegd in artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening en b) of een belangrijke onder toezicht staande entiteit niet langer voldoet aan één van de criteria zoals vastgelegd in artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening.
4. Indien een NBA vaststelt dat een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of een minder belangrijke onder toezicht staande groep voldoet aan één van de criteria zoals vastgelegd in artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening, brengt de betreffende NBA de ECB daarvan onverwijld op de hoogte.
5. Op verzoek van de ECB of een NBA, zullen de ECB en de betreffende NBA samenwerken bij de vaststelling of aan één van de criteria zoals vastgelegd in artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening wordt voldaan met betrekking tot een onder toezicht staande entiteit of een onder toezicht staande groep.
6. Indien de ECB a) besluit het rechtstreekse toezicht op een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep op zich te nemen of b) besluit dat het rechtstreekse toezicht op een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep door de ECB zal eindigen, werken de ECB en de betreffende NBA samen teneinde een vlotte overdracht van de toezichtsbevoegdheden te bewerkstelligen. In het bijzonder wordt een rapport opgesteld over de toezichthistorie en het risicoprofiel van de onder toezicht staande entiteit; dit rapport wordt opgesteld door de betreffende NBA indien de ECB het rechtstreekse toezicht op een onder toezicht staande entiteit op zich neemt, en door de ECB indien de betreffende NBA bevoegd wordt het toezicht op de betreffende entiteit uit te oefenen.
7. De ECB bepaalt of een onder toezicht staande entiteit of een onder toezicht staande groep belangrijk is aan de hand van de criteria die zijn gegeven in artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening in de daarin aangegeven volgorde, namelijk: a) omvang; b) het belang voor de economie van de Unie of een deelnemende lidstaat; c) het belang van de grensoverschrijdende activiteiten; d) verzoek tot of ontvangst van openbare financiële bijstand rechtstreeks van het ESM; e) het feit dat het één van de drie meest belangrijke kredietinstellingen in een deelnemende lidstaat is.
Artikel 44
Toe te passen procedure bij de bepaling van de significantie van een onder toezicht staande entiteit
1. Bij het nemen van besluiten met betrekking tot de indeling als belangrijk van een onder toezicht staande entiteit of een onder toezicht staande groep op basis van deze titel, past de ECB, tenzij anders bepaald, de procedurele regels toe van titel 2, deel III van deze verordening.
2. De ECB doet binnen de in artikel 45 genoemde periode een schriftelijke kennisgeving van het ECB-besluit omtrent de indeling als belangrijk van een onder toezicht staande entiteit of een onder toezicht staande groep aan iedere betreffende onder toezicht staande entiteit en meldt dat besluit ook aan de betrokken NBA. Voor onder toezicht staande entiteiten die onderdeel uitmaken van een onder toezicht staande belangrijke groep, notificeert de ECB het ECB-besluit aan de onder toezicht staande entiteit op het hoogste consolidatieniveau binnen de deelnemende lidstaten en verzekert dat alle onder toezicht staande entiteiten binnen de belangrijke onder toezicht staande groep genoegzaam geïnformeerd worden.
3. Voor onder toezicht staande entiteiten die geen kennisgeving hebben ontvangen van de ECB krachtens lid 1, zal de in artikel 49, lid 2, genoemde lijst gelden als kennisgeving van hun indeling als minder belangrijk.
4. De ECB geeft iedere betrokken onder toezicht staande entiteit de gelegenheid schriftelijke opmerkingen te maken voorafgaande aan de vaststelling van een ECB-besluit op basis van lid 1.
5. De ECB geeft daarnaast de betrokken NBA’s de gelegenheid om op basis van artikel 39, lid 6, schriftelijk op- en aanmerkingen in te dienen, die de ECB zorgvuldig in overweging neemt.
6. Een onder toezicht staande entiteit of een onder toezicht staande groep wordt aangemerkt als een belangrijke onder toezicht staande entiteit of een belangrijke onder toezicht staande groep vanaf de datum van kennisgeving van het ECB-besluit waarin wordt bepaald dat de entiteit een belangrijke onder toezicht staande entiteit is of een belangrijke onder toezicht staande groep.
HOOFDSTUK 2
Aanvang en einde van rechtstreeks toezicht door de ECB
Artikel 45
Aanvang van rechtstreeks toezicht door de ECB
1. De ECB specificeert in een ECB-besluit de datum waarop zij het rechtstreekse toezicht op zich zal nemen van een onder toezicht staande entiteit of een onder toezicht staande groep die is aangemerkt als een belangrijke onder toezicht staande entiteit of belangrijke onder toezicht staande groep. Dat ECB-besluit kan hetzelfde besluit zijn als het besluit waar naar wordt gerefereerd in artikel 44, lid 2. Met inachtneming van lid 2 doet de ECB, ten minste een maand voorafgaande aan de datum waarop zij het rechtstreekse toezicht zal aanvangen, kennisgeving van dat ECB-besluit aan iedere betrokken onder toezicht staande entiteit.
2. Indien de ECB rechtstreeks toezicht op zich neemt op een onder toezicht staande entiteit of een onder toezicht staande groep op basis van een verzoek tot ofwel ontvangst van rechtstreekse openbare financiële bijstand van het ESM, doet de ECB tijdig, ten minste een week voor de datum waarop zij het rechtstreekse toezicht op zich zal nemen, kennisgeving van het in lid 1 genoemde ECB-besluit aan iedere betreffende onder toezicht staande entiteit.
3. De ECB verschaft exemplaren van de in lid 1 genoemde ECB-besluiten aan de betrokken NBA’s.
4. De ECB neemt het rechtstreekse toezicht op een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep op zich ten laatste twaalf maanden na de datum waarop de ECB kennisgeving heeft gedaan van een ECB-besluit krachtens artikel 44, lid 2, aan die onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep.
5. Binnen het kader van dit artikel, ingeval van een onder toezicht staande groep doet de ECB kennisgeving van het ECB-besluit aan de onder toezicht staande entiteit op het hoogste consolidatieniveau binnen de lidstaten en verzekert dat alle onder toezicht staande entiteiten binnen die groep binnen de betrokken uiterste termijn genoegzaam geïnformeerd worden.
Artikel 46
Einde van rechtstreeks toezicht door de ECB
1. Indien de ECB bepaalt dat rechtstreeks toezicht door de ECB op een onder toezicht staande entiteit of een onder toezicht staande groep zal eindigen, geeft de ECB een ECB-besluit af aan iedere betreffende onder toezicht staande entiteit met vermelding van de datum van en de redenen voor de beëindiging van het rechtstreekse toezicht. De ECB stelt dit besluit ten minste een maand voorafgaande aan de datum vast waarop het rechtstreekse toezicht door de ECB zal eindigen. De ECB geeft tevens een exemplaar van dit ECB-besluit aan de NBA’s.
2. De ECB stelt iedere betrokken onder toezicht staande entiteit in de gelegenheid schriftelijk een oordeel te geven voorafgaande aan vaststelling van een ECB-besluit krachtens lid 1.
3. Een ECB-besluit waarin de datum wordt genoemd waarop het rechtstreekse toezicht op een onder toezicht staande entiteit door de ECB zal worden beëindigd kan tegelijk met het besluit afgegeven worden waarin die onder toezicht staande entiteit als minder belangrijk wordt aangemerkt.
Artikel 47
Redenen voor beëindiging van rechtstreeks toezicht door de ECB
1. In geval van een belangrijke onder toezicht staande entiteit die als zodanig is aangemerkt op basis van haar a) omvang, b) belang voor de economie van de Unie of een deelnemende lidstaat, of c) het belang van grensoverschrijdende activiteiten, of omdat de entiteit onderdeel is van een onder toezicht staande groep die voldoet aan ten minste één van deze criteria, stelt de ECB een ECB-besluit vast waarbij de indeling als een belangrijke onder toezicht staande entiteit alsmede het rechtstreekse toezicht worden beëindigd indien gedurende drie opvolgende kalenderjaren aan geen van de bovengenoemde criteria zoals vermeld in artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening is voldaan, hetzij op individuele basis, hetzij door de onder toezicht staande groep waar de onder toezicht staande entiteit toebehoort.
2. In geval van een onder toezicht staande entiteit die is aangemerkt als belangrijk op basis van het feit dat directe openbare financiële bijstand is aangevraagd bij het ESM ten aanzien van a) de entiteit zelf, b) de onder toezicht staande groep waartoe de onder toezicht staande entiteit behoort, of c) enige onder toezicht staande entiteit die tot die groep behoort en die niet belangrijk is op andere gronden, stelt de ECB een ECB-besluit vast waarbij de indeling als belangrijke onder toezicht staande entiteit alsmede het rechtstreekse toezicht worden beëindigd indien de directe openbare financiële bijstand is afgewezen, volledig is terugbetaald of wordt beëindigd. Een dergelijk besluit kan, ingeval van terugbetaling of beëindiging van directe openbare financiële bijstand, pas genomen worden nadat drie kalenderjaren zijn verstreken na de volledige terugbetaling of beëindiging van de directe openbare financiële bijstand.
3. In geval van een onder toezicht staande entiteit die is aangemerkt als belangrijk op basis van het feit dat het één van de drie meest belangrijke kredietinstellingen in een deelnemende lidstaat is, zoals bepaald op basis van artikel 65 en artikel 66, dan wel behoort tot een onder toezicht staande groep van een dergelijke kredietinstelling, en die niet op andere gronden belangrijk is, stelt de ECB een ECB-besluit vast waarbij de indeling als belangrijke onder toezicht staande entiteit alsmede het rechtstreekse toezicht worden beëindigd indien de betreffende onder toezicht staande entiteit gedurende drie opvolgende kalenderjaren niet één van de drie meest belangrijke kredietinstellingen in een deelnemende lidstaat is geweest.
4. Ingeval van een onder toezicht staande entiteit waar rechtstreeks toezicht op wordt uitgeoefend door de ECB op basis van een ECB-besluit dat is vastgesteld op basis van artikel 6, lid 5, onder b), van de GTM-verordening en die niet op andere gronden belangrijk is, stelt de ECB een ECB-besluit vast waarbij het rechtstreekse toezicht door de ECB wordt beëindigd, indien rechtstreeks toezicht naar haar redelijk oordeel niet langer nodig is ter garandering van consistente toepassing van hoge toezichtstandaarden.
Artikel 48
Aanhangige procedures
1. Indien een verandering in bevoegdheden plaats gaat vinden tussen de ECB en een NBA, informeert de autoriteit van wie de bevoegdheid eindigt (hierna de „autoriteit van wie de bevoegdheid eindigt”) de autoriteit die bevoegd zal worden (hierna de „autoriteit die toezicht op zich neemt”) met betrekking tot alle formeel ingestelde toezichtprocedures die een besluit vereisen. De autoriteit van wie de bevoegdheid eindigt, verschaft deze informatie direct nadat deze zich bewust wordt van de aanstaande verandering in bevoegdheden. De autoriteit van wie de bevoegdheid eindigt werkt deze informatie steeds bij, in de regel maandelijks, indien er nieuwe informatie over een toezichtprocedure te rapporteren is. De autoriteit die toezicht op zich neemt kan in naar behoren gemotiveerde gevallen toestaan dat er minder frequent wordt gerapporteerd. Voor de toepassing van artikel 48 en artikel 49 wordt onder een toezichtprocedure een ECB- of NBA-toezichtprocedure verstaan.
Voorafgaande aan de verandering in bevoegdheid, neemt de autoriteit van wie de bevoegdheid eindigt direct contact op met de autoriteit die toezicht op zich neemt, zodra er een nieuwe toezichtprocedure formeel wordt geïnitieerd in welk verband een besluit genomen moet worden.
2. Indien de toezichtbevoegdheid verandert, spant de autoriteit van wie de bevoegdheid eindigt zich in om aanhangige toezichtprocedures waarop een besluit genomen moet worden af te ronden voor de datum waarop de verandering in toezichtbevoegdheid zal plaatsvinden.
3. Indien een formeel ingestelde toezichtprocedure waarop een besluit genomen moet worden niet kan worden afgerond voor de datum waarop een verandering in de toezichtbevoegdheid plaatsvindt, blijft de autoriteit van wie de bevoegdheid eindigt bevoegd een dergelijke aanhangige toezichtprocedure af te ronden. In dit kader zal de autoriteit van wie de bevoegdheid eindigt ook alle relevante rechten behouden totdat de toezichtprocedure is afgerond. De autoriteit van wie de bevoegdheid eindigt rondt de betreffende aanhangige toezichtprocedure af in overeenstemming met de toepasselijke wet met betrekking tot haar behouden bevoegdheden. De autoriteit van wie de bevoegdheid eindigt licht de autoriteit die toezicht op zich neemt in voordat zij enig besluit neemt in een toezichtprocedure die aanhangig was voorafgaande aan de verandering in bevoegdheid. Zij geeft de autoriteit die toezicht op zich neemt een afschrift van het genomen besluit en relevante documentatie met betrekking tot dat besluit.
4. In afwijking van lid 3 kan de ECB, binnen een maand na ontvangst van de informatie die benodigd is voor afronding van haar oordeel met betrekking tot de betreffende formeel ingestelde toezichtprocedure, en in overleg met de betreffende NBA, besluiten de betreffende toezichtprocedure over te nemen. Indien op basis van nationaal recht een ECB-besluit is vereist voorafgaande aan het einde van de beoordelingsperiode zoals vermeld in de vorige zin, zal de NBA de benodigde informatie aan de ECB verschaffen en in het bijzonder specificeren binnen welk tijdsbestek de ECB dient te beslissen of zij de procedure al dan niet wenst over te nemen. Indien de ECB een toezichtprocedure overneemt brengt zij de betreffende NBA en de partijen op de hoogte van haar besluit om de betreffende toezichtprocedure over te nemen. De ECB geeft in haar ECB-besluit aan wat de gevolgen zijn van het overnemen van een dergelijke toezichtprocedure.
5. De ECB en de betrokken NBA werken samen met betrekking tot de afronding van alle aanhangige procedures en kunnen daartoe alle relevante informatie met elkaar uitwisselen.
6. Dit artikel is niet van toepassing op gezamenlijke procedures.
HOOFDSTUK 3
Lijst van onder toezicht staande entiteiten
Artikel 49
Publicatie
1. De ECB publiceert een lijst met namen van alle onder toezicht staande entiteiten en onder toezicht staande groepen die onder rechtstreeks toezicht van de ECB staan en geeft, waar relevant, aan tot welke onder toezicht staande groep de onder toezicht staande entiteit behoort, en de specifieke wettelijke basis voor dat rechtstreekse toezicht. In geval van een indeling als belangrijk op basis van het omvangscriterium, zal in de lijst ook de totale waarde van de activa van de onder toezicht staande entiteit of de onder toezicht staande groep opgenomen worden. De ECB publiceert tevens de namen van onder toezicht staande entiteiten die, hoewel zij voldoen aan één van de criteria zoals vermeld in artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening en op basis daarop aangemerkt zouden kunnen worden als belangrijk, niettemin als minder belangrijk worden beschouwd door de ECB op grond van bijzondere omstandigheden krachtens titel 9 van deel IV, en dientengevolge niet onder rechtstreeks toezicht van de ECB staan.
2. De ECB publiceert een lijst met de namen van iedere onder toezicht staande entiteit die onder toezicht staat van een NBA, alsmede de naam van de betreffende NBA.
3. De in lid 1 en 2 genoemde lijsten worden elektronisch gepubliceerd en kunnen bekeken worden op de website van de ECB.
4. De in lid 1 en 2 genoemde lijsten worden regelmatig bijgewerkt.
TITEL 3
VASTSTELLING VAN SIGNIFICANTIE OP BASIS VAN OMVANG
Artikel 50
Vaststelling van significantie op basis van omvang
1. De bepaling of een onder toezicht staande entiteit of een onder toezicht staande groep belangrijk is op basis van het omvangscriterium geschiedt aan de hand van de totale waarde van haar activa.
2. Een onder toezicht staande entiteit of een onder toezicht staande groep wordt aangemerkt als belangrijk indien de totale waarde van haar activa groter is dan EUR 30 miljard (hierna: de „omvangsdrempel”).
Artikel 51
Basis voor vaststelling of een onder toezicht staande entiteit al dan niet belangrijk is op basis of omvang
1. Indien de onder toezicht staande entiteit onderdeel is van een onder toezicht staande groep, wordt de totale waarde van haar activa bepaald op basis van de prudentiële geconsolideerde rapportage per jaarultimo voor de onder toezicht staande groep in overeenstemming met toepasselijk recht.
2. Indien de totale activa niet bepaald kunnen worden op basis van de in lid 1 vermelde gegevens, zal de totale waarde van de activa worden bepaald op basis van de meest recente gecontroleerde geconsolideerde jaarrekening die is opgesteld in overeenstemming met de internationale standaarden voor financiële verslaglegging (IFRS) zoals van toepassing binnen de Unie in overeenstemming met Verordening (EG) nr. 1606/2002 van het Europees Parlement en de Raad (12) en, indien die jaarrekening niet beschikbaar is, de geconsolideerde jaarrekening die is opgesteld in overeenstemming met toepasselijk nationaal jaarrekeningenrecht.
3. Indien de onder toezicht staande entiteit geen onderdeel uitmaakt van een onder toezicht staande groep, wordt de totale waarde van de activa bepaald op basis van de prudentiële enkelvoudige rapportage per jaarultimo in overeenstemming met toepasselijk recht.
4. Indien de totale activa niet kunnen worden bepaald met behulp van de in lid 3 genoemde gegevens, zal de totale waarde van de activa worden bepaald op basis van de meest recente gecontroleerde jaarrekening die is opgesteld in overeenstemming met internationale standaarden voor financiële verslaglegging zoals van toepassing binnen de Unie op basis van Verordening (EG) nr. 1606/2002 van het Europees Parlement en de Raad en, indien die jaarrekening niet beschikbaar is, de jaarrekening die is opgesteld in overeenstemming met toepasselijk nationaal jaarrekeningenrecht.
5. Indien de onder toezicht staande entiteit een bijkantoor is van een kredietinstelling die is gevestigd in een niet-deelnemende lidstaat, wordt de totale waarde van de activa van de entiteit bepaald op basis van de statistische data die zijn gerapporteerd op basis van Verordening (EG) nr. 25/2009 (ECB/2008/32) van de Europese Centrale Bank (13).
Artikel 52
Basis voor vaststelling van significantie op basis van omvang onder specifieke of uitzonderlijke omstandigheden
1. Indien zich met betrekking tot een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit een uitzonderlijke materiële verandering van omstandigheden voordoet die relevant is voor de vaststelling van significantie op basis van het omvangscriterium, controleert de betreffende NBA of nog steeds wordt voldaan aan de omvangsdrempel.
Indien een dergelijke verandering zich voordoet met betrekking tot een belangrijke onder toezicht staande entiteit, controleert de ECB of nog steeds wordt voldaan aan de omvangsdrempel.
Onder een uitzonderlijke materiële verandering van omstandigheden die relevant is voor de vaststelling van significantie op basis van het omvangscriterium wordt één van de volgende omstandigheden verstaan: a) de fusie van twee of meer kredietinstellingen, b) de verkoop of overdracht van een belangrijk bedrijfsonderdeel, c) de overdracht van aandelen in een kredietinstelling, zodanig dat deze niet langer onderdeel uitmaakt van een onder toezicht staande groep waar de kredietinstelling voorafgaande aan de verkoop wel deel van uitmaakte, d) het definitieve besluit om een ordelijke liquidatie uit te voeren van de onder toezicht staande entiteit (of groep), e) vergelijkbare feitelijke situaties
2. Een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit en, in het geval van een minder belangrijke onder toezicht staande groep, de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit op het hoogste consolidatieniveau binnen de deelnemende lidstaten informeert de betreffende NBA omtrent iedere verandering zoals vermeld in lid 1.
Een belangrijke onder toezicht staande entiteit en, in het geval van een belangrijke onder toezicht staande groep, de onder toezicht staande entiteit op het hoogste consolidatieniveau binnen de deelnemende lidstaten informeert de ECB omtrent iedere verandering zoals vermeld in lid 1.
3. In afwijking van de in artikel 47, lid 1 tot en met 3, vermelde driejaarsregel en in geval van buitengewone omstandigheden, inclusief die welke zijn vermeld in lid 1, beslist de ECB in overleg met NBA’s of de getroffen onder toezicht staande entiteiten belangrijk of minder belangrijk zijn en stelt de datum vast vanaf wanneer toezicht uitgeoefend zal worden door de ECB of NBA’s.
Artikel 53
Groepen van geconsolideerde ondernemingen
1. Ter bepaling van de significantie op basis van het omvangscriterium, bestaat een onder toezicht staande groep van geconsolideerde ondernemingen uit de ondernemingen die ten behoeve van prudentiële doeleinden geconsolideerd moeten worden in overeenstemming met Unierecht.
2. Ter vaststelling van significantie op basis van het omvangscriterium, omvat de onder toezicht staande groep van geconsolideerde ondernemingen de dochterondernemingen en bijkantoren in niet-deelnemende lidstaten, en derde landen.
Artikel 54
Consolidatiemethode
De consolidatiemethode is de methode die van toepassing is op basis van prudentieel Unierecht.
Artikel 55
Methode voor berekening van totale activa
Ter vaststelling van de significantie van een kredietinstelling op basis van het omvangscriterium, wordt de „totale waarde van de activa” afgeleid uit de post „totale activa” in de balans die is opgesteld in overeenstemming met prudentieel Unierecht.
TITEL 4
VASTSTELLING VAN SIGNIFICANTIE OP BASIS VAN HET BELANG VOOR DE ECONOMIE VAN DE UNIE OF EEN DEELNEMENDE LIDSTAAT
Artikel 56
Drempel met betrekking tot nationaal economisch belang
Een onder toezicht staande entiteit die is gevestigd in een deelnemende lidstaat of een onder toezicht staande groep waarvan de moederonderneming is gevestigd in een deelnemende lidstaat wordt aangemerkt als belangrijk op basis van haar belang voor de economie van de betreffende deelnemende lidstaat indien:
(drempel met betrekking tot nationaal economisch belang)
en
A ≥ 5 miljard EUR
waarbij:
A
de totale waarde van de activa is, zoals bepaald op basis van artikel 51 tot en met 55 in een gegeven kalenderjaar, en
B
het bruto binnenlands product is tegen marktprijzen zoals gedefinieerd in bijlage A, punt 8.89 bij Verordening (EU) nr. 549/2013 van het Europees Parlement en de Raad (14) (ESR 2010) zoals gepubliceerd door Eurostat voor het gegeven kalenderjaar.
Artikel 57
Criteria voor vaststelling van significantie op basis van belang voor de economie van de Unie of een deelnemende lidstaat
1. De ECB neemt in het bijzonder de volgende criteria in acht bij de vaststelling of een onder toezicht staande entiteit of een onder toezicht staande groep al dan niet van belang is voor de economie van de Unie of een deelnemende lidstaat vanwege andere redenen dan die welke zijn uiteengezet in artikel 56:
a)
het belang van de onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep voor specifieke economische sectoren in de Unie of een deelnemende lidstaat;
b)
de verwevenheid van de onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep met de economie van de Unie of een deelnemende lidstaat;
c)
de substitueerbaarheid van de onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep als zowel marktdeelnemer als dienstenaanbieder voor cliënten;
d)
de zakelijke, structurele en operationele complexiteit van de onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep.
2. Artikel 52, lid 3, is van overeenkomstige toepassing.
Artikel 58
Vaststelling van significantie op basis van belang voor de economie van een deelnemende lidstaat op verzoek van een NBA
1. Een NBA kan een kennisgeving doen aan de ECB dat een onder toezicht staande entiteit naar haar mening belangrijk is met betrekking tot haar binnenlandse economie.
2. De ECB beoordeelt de kennisgeving van de NBA op basis van de criteria die zijn uiteengezet in artikel 57, lid 1.
3. Artikel 57 is van overeenkomstige toepassing.
TITEL 5
VASTSTELLING VAN SIGNIFICANTIE OP BASIS VAN HET BELANG VAN GRENSOVERSCHRIJDENDE ACTIVITEITEN
Artikel 59
Criteria voor vaststelling van significantie op basis van het belang van grensoverschrijdende activiteiten van een onder toezicht staande groep
1. Een onder toezicht staande groep kan slechts als belangrijk worden beschouwd door de ECB op basis van de grensoverschrijdende activiteiten van de groep, indien de moederonderneming van een onder toezicht staande groep dochterondernemingen, die zelf kredietinstellingen zijn, heeft gevestigd in meer dan één andere deelnemende lidstaat.
2. Een onder toezicht staande groep kan slechts als belangrijk worden beschouwd door de ECB op basis van haar grensoverschrijdende activiteiten indien de totale waarde van haar activa meer is dan 5 miljard EUR en:
a)
de verhouding van haar grensoverschrijdende activa ten opzichte van haar totale activa meer dan 20 % is, of
b)
de verhouding van haar grensoverschrijdende passiva ten opzichte van haar totale passiva meer dan 20 % is.
3. Artikel 52, lid 3, is van overeenkomstige toepassing.
Artikel 60
Grensoverschrijdende activa en passiva
1. „Grensoverschrijdende activa” betekent in de context van een onder toezicht staande groep het deel van de totale activa ten aanzien waarvan de tegenpartij een kredietinstelling dan wel een andere rechtspersoon of natuurlijke persoon is die is gevestigd in een andere deelnemende lidstaat dan de lidstaat waarin de moederonderneming van de betreffende onder toezicht staande groep haar hoofdkantoor heeft.
2. „Grensoverschrijdende passiva” betekent in de context van een onder toezicht staande groep het deel van de totale passiva ten aanzien waarvan de tegenpartij een kredietinstelling of een andere rechtspersoon of natuurlijke persoon is die is gevestigd in een andere deelnemende lidstaat dan de lidstaat waarin de moederonderneming van de betreffende onder toezicht staande groep haar hoofdkantoor heeft.
TITEL 6
VASTSTELLING VAN SIGNIFICANTIE OP BASIS VAN EEN VERZOEK TOT OF DE ONTVANGST VAN OPENBARE FINANCIËLE BIJSTAND VAN HET ESM
Artikel 61
Verzoek tot of ontvangst van openbare financiële bijstand van het ESM
1. Directe openbare financiële bijstand aan een onder toezicht staande entiteit wordt aangevraagd indien een verzoek wordt gedaan door een ESM-lid inzake toekenning van financiële bijstand door het ESM aan die entiteit op basis van een besluit dat is genomen door de Raad van gouverneurs van het ESM krachtens artikel 19 van het Verdrag tot instelling van het Europees Stabiliteitsmechanisme inzake rechtstreekse herkapitalisatie van een kredietinstelling en met de in dit besluit vastgestelde instrumenten.
2. Directe openbare financiële bijstand wordt ontvangen door een kredietinstelling wanneer de financiële bijstand is ontvangen door de kredietinstelling op basis van het besluit en de instrumenten zoals genoemd in lid 1.
Artikel 62
Verplichting van NBA’s tot het informeren van de ECB omtrent een mogelijk verzoek tot of ontvangst van openbare financiële bijstand door een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit
1. Onverminderd de in artikel 96 uiteengezette verplichting tot het informeren van de ECB omtrent de verslechtering van de financiële situatie van een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit, informeert de NBA de ECB, zulks zodra de NBA zich ervan bewust wordt dat een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit mogelijkerwijs openbare, op nationaal niveau te verlenen, financiële bijstand behoeft, zulks indirect zijdens het ESM en/of door het ESM.
2. Voorafgaande aan indiening bij het ESM, dient de NBA haar oordeel omtrent de financiële situatie van de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit in bij de ECB ter overweging door deze laatste, behalve in terdege gemotiveerde spoedgevallen.
Artikel 63
Aanvang en einde van rechtstreeks toezicht
1. Een onder toezicht staande entiteit ten aanzien waarvan directe openbare financiële bijstand wordt verzocht van het ESM of die directe openbare financiële bijstand heeft ontvangen van het ESM wordt aangemerkt als een belangrijke onder toezicht staande entiteit vanaf de datum waarop namens haar om directe openbare financiële bijstand werd verzocht.
2. De datum waarop de ECB het rechtstreeks toezicht op zich zal nemen wordt gespecificeerd in een ECB-besluit in overeenstemming met titel 2.
3. Artikel 52, lid 3, is van overeenkomstige toepassing.
Artikel 64
Reikwijdte
Indien directe openbare financiële bijstand wordt verzocht ten aanzien van een onder toezicht staande entiteit die onderdeel uitmaakt van een onder toezicht staande groep, worden alle onder toezicht staande entiteiten die onderdeel uitmaken van die onder toezicht staande groep aangemerkt als belangrijk.
TITEL 7
VASTSTELLING VAN SIGNIFICANTIE OP BASIS VAN HET FEIT DAT DE ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEIT ÉÉN VAN DE DRIE MEEST BELANGRIJKE KREDIETINSTELLINGEN IN EEN DEELNEMENDE LIDSTAAT IS
Artikel 65
Criteria voor de bepaling van de drie meest belangrijke kredietinstellingen in een deelnemende lidstaat
1. Een kredietinstelling of een onder toezicht staande groep wordt aangemerkt als belangrijk indien deze één van de drie meest belangrijke kredietinstellingen of onder toezicht staande groepen is in een deelnemende lidstaat.
2. Voor de toepassing van het bepalen van de drie meest belangrijke kredietinstellingen of onder toezicht staande groepen in een deelnemende lidstaat, houden de ECB en de betreffende NBA rekening met de omvang van de onder toezicht staande entiteit en respectievelijk de onder toezicht staande groep, zoals bepaald in overeenstemming met artikel 50 tot en met 55.
Artikel 66
Toetsingsprocedure
1. De ECB stelt per 1 oktober van ieder kalenderjaar met betrekking tot iedere deelnemende lidstaat vast of er al dan niet drie kredietinstellingen of onder toezicht staande groepen met een moederonderneming die gevestigd is in een dergelijke deelnemende lidstaat aangemerkt moeten worden als belangrijke onder toezicht staande entiteiten.
2. Op verzoek van de ECB informeren de NBA’s de ECB per 1 oktober van het betreffende kalenderjaar omtrent de drie meest belangrijke kredietinstellingen of onder toezicht staande groepen die zijn gevestigd in hun respectievelijke deelnemende lidstaten. De drie meest belangrijke kredietinstellingen of onder toezicht staande groepen worden bepaald door de NBA’s op basis van de criteria die zijn vermeld in de artikelen 50 tot en met 55.
3. Voor ieder van de drie meest belangrijke kredietinstellingen of onder toezicht staande groepen in de deelnemende lidstaten wordt door de betreffende NBA een rapport verschaft aan de ECB waarin de toezichthistorie en het risicoprofiel voor elk van hen wordt beschreven, tenzij de kredietinstelling of onder toezicht staande groep reeds is aangemerkt als belangrijk.
Na ontvangst van de in lid 2 vermelde informatie, verricht de ECB haar eigen onderzoek. In dat kader kan de ECB de betreffende NBA vragen alle mogelijke relevante informatie te verschaffen.
4. Indien op 1 oktober van enig jaar, één of meer van de drie meest belangrijke kredietinstellingen of onder toezicht staande groepen in een deelnemende lidstaat niet wordt aangemerkt als belangrijke onder toezicht staande entiteit, stelt de ECB een besluit vast in overeenstemming met titel 2 ten aanzien van de drie meest belangrijke kredietinstellingen of onder toezicht staande groepen die niet is aangemerkt als belangrijk.
5. Artikel 52, lid 3, is van overeenkomstige toepassing.
TITEL 8
ECB-BESLUIT TOT UITOEFENING VAN RECHTSTREEKS TOEZICHT OP MINDER BELANGRIJKE ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN OP BASIS VAN ARTIKEL 6, LID 5, ONDER B), VAN DE GTM-VERORDENING
Artikel 67
Criteria voor een ECB-besluit op basis van artikel 6, lid 5, onder b), van de GTM-verordening
1. De ECB kan op basis van artikel 6, lid 5, onder b), van de GTM-verordening op ieder moment door middel van een ECB-besluit de beslissing nemen om rechtstreeks toezicht uit te oefenen op een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep indien dit noodzakelijk is voor de garandering van een consistente toepassing van hoge toezichtstandaarden.
2. Voordat het in lid 1 vermeld ECB-besluit wordt genomen, neemt de ECB onder meer één van de volgende factoren in overweging, namelijk:
a)
of de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep bijna voldoet aan één van de criteria van artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening;
b)
de verwevenheid van de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep met andere kredietinstellingen;
c)
of de betreffende minder belangrijke onder toezicht staande entiteit een dochteronderneming is van een onder toezicht staande entiteit die haar hoofdkantoor aanhoudt in een niet-deelnemende lidstaat of een derde land en één of meer dochterondernemingen, die ook kredietinstellingen zijn, dan wel één of meer bijkantoren heeft gevestigd in deelnemende lidstaten, waarvan er één of meer belangrijk zijn;
d)
het feit dat instructies van de ECB niet zijn opgevolgd door de NBA;
e)
het feit dat de NBA niet heeft voldaan aan de handelingen die zijn genoemd in de eerste alinea van artikel 4, lid 3, van de GTM-verordening;
f)
het feit dat de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit financiële bijstand heeft aangevraagd of indirect heeft verkregen van de EFSF of het ESM.
Artikel 68
Procedure ter voorbereiding van een ECB-besluit krachtens artikel 6, lid 5, onder b), van de GTM-verordening op verzoek van een NBA
1. De ECB beoordeelt op verzoek van een NBA of er al dan niet noodzaak bestaat om rechtstreeks toezicht uit te oefenen op basis van de GTM-verordening op een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep teneinde de consistente toepassing van hoge toezichtstandaarden te garanderen.
2. Het verzoek van de NBA dient: a) de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep te vermelden ten aanzien waarvan de NBA van mening is dat de ECB daar rechtstreeks toezicht op zou moeten gaan houden, en b) te vermelden waarom toezicht op de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep door de ECB noodzakelijk is ter garandering van de consistente toepassing van hoge toezichtstandaarden.
3. Het verzoek van de NBA gaat vergezeld van een rapport waarin de toezichthistorie en het risicoprofiel van de betreffende minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep is vermeld.
4. Indien de ECB het niet eens is met het verzoek van de NBA, pleegt zij voorafgaande aan haar definitieve oordeel overleg met de NBA omtrent de vraag of toezicht door de ECB van de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep noodzakelijk is om de consistente toepassing van hoge toezichtstandaarden te garanderen.
5. Indien de ECB besluit dat rechtstreeks toezicht door de ECB op de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande entiteit noodzakelijk is om de consistente toepassing van hoge toezichtstandaarden te garanderen, zal zij een ECB-besluit nemen in overeenstemming met titel 2.
Artikel 69
Procedure ter voorbereiding van ECB-besluiten krachtens artikel 6, lid 5, onder b), van de GTM-verordening op initiatief van de ECB
1. De ECB kan een NBA verzoeken om een rapport te verschaffen waarin de toezichthistorie en het risicoprofiel van een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep wordt uiteengezet. De ECB geeft de datum aan waarop dit rapport uiterlijk bij haar ingediend moet worden.
2. De ECB pleegt overleg met de NBA alvorens een definitief besluit te nemen met betrekking tot de vraag of toezicht op de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of de minder belangrijke onder toezicht staande groep door de ECB noodzakelijk is om de consistente toepassing van hoge toezichtstandaarden te garanderen.
3. Indien de ECB concludeert dat rechtstreeks toezicht door de ECB op de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep noodzakelijk is om de consistente toepassing van hoge toezichtstandaarden te garanderen, zal zij een ECB-besluit vaststellen in overeenstemming met titel 2.
TITEL 9
BIJZONDERE OMSTANDIGHEDEN DIE DE INDELING VAN EEN ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEIT ALS MINDER BELANGRIJK RECHTVAARDIGEN, HOEWEL DE ENTITEIT VOLDOET AAN DE CRITERIA OM ALS BELANGRIJK INGEDEELD TE WORDEN
Artikel 70
Bijzondere omstandigheden die rechtvaardigen dat een belangrijke onder toezicht staande entiteit als minder belangrijk wordt ingedeeld
1. Van bijzondere omstandigheden zoals vermeld in de tweede en vijfde alinea van artikel 6, lid 4, van de GTM-verordening (hierna de „bijzondere omstandigheden”) is sprake indien er specifieke en feitelijke omstandigheden zijn waardoor de indeling als belangrijk niet passend is in het licht van de doeleinden en beginselen van de GTM-verordening en meer in het bijzonder om de vereiste consistente toepassing van hoge toezichtstandaarden te garanderen.
2. De term „bijzondere omstandigheden” wordt strikt geïnterpreteerd.
Artikel 71
Beoordeling van de aanwezigheid van bijzondere omstandigheden
1. Het feit of er bijzondere omstandigheden bestaan die rechtvaardigen dat een entiteit als minder belangrijk ingedeeld wordt, terwijl die entiteit normaliter als belangrijk ingedeeld wordt, wordt bepaald per individueel geval en specifiek ten aanzien van de betreffende onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep, maar niet ten aanzien van categorieën onder toezicht staande entiteiten.
2. Artikel 40 is van overeenkomstige toepassing.
3. Artikel 44 tot en met 46 en artikel 48 en artikel 49 zijn van overeenkomstige toepassing. De ECB dient in een ECB-besluit de redenen te vermelden die ten grondslag liggen aan haar conclusie dat er sprake is van bijzondere omstandigheden.
Artikel 72
Toetsing
1. De ECB toetst ten minste eenmaal per jaar, daarbij ondersteund door de betreffende NBA’s, of er nog altijd sprake is van bijzondere omstandigheden ten aanzien van een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep die is ingedeeld als minder belangrijk vanwege bijzondere omstandigheden.
2. De betreffende onder toezicht staande entiteit verschaft alle door de ECB gevraagde informatie en documenten ten behoeve van de in lid 1 vermelde toetsing.
3. Indien de ECB van mening is dat er niet langer sprake is van bijzondere omstandigheden, stelt zij een ECB-besluit vast dat is gericht tot de betreffende onder toezicht staande entiteit waarin wordt vastgesteld dat deze entiteit wordt ingedeeld als belangrijk en dat er niet langer sprake is van bijzondere omstandigheden.
4. Titel 2 van deel IV is van overeenkomstige toepassing.
DEEL V
GEZAMENLIJKE PROCEDURES
TITEL 1
SAMENWERKING INZAKE EEN AANVRAAG VOOR EEN VERGUNNING DIE TOEGANG BIEDT TOT DE WERKZAAMHEDEN VAN EEN KREDIETINSTELLING
Artikel 73
Kennisgeving aan de ECB omtrent een aanvraag voor een vergunning die toegang biedt tot de werkzaamheden van een kredietinstelling
1. Een NBA die een aanvraag ontvangt voor een vergunning die toegang biedt tot de werkzaamheden van een kredietinstelling die gevestigd zal worden in een deelnemende lidstaat brengt de ECB binnen 15 werkdagen op de hoogte van de ontvangst van een dergelijke aanvraag.
2. De NBA informeert de ECB ook omtrent de termijn waarbinnen een besluit omtrent de aanvraag genomen en meegedeeld moet worden aan de aanvrager in overeenstemming met het betreffende nationale recht.
3. Indien de aanvraag niet compleet is, zal de NBA, hetzij op eigen initiatief of op verzoek van de ECB, de aanvrager verzoeken de vereiste aanvullende informatie te verschaffen. De NBA stuurt dergelijke door haar ontvangen aanvullende informatie door naar de ECB binnen 15 werkdagen na ontvangst ervan door de NBA.
Artikel 74
De beoordeling van aanvragen door de NBA
De NBA bij wie een aanvraag is ingediend beoordeelt of de aanvrager voldoet aan alle vergunningsvereisten zoals neergelegd in de relevante nationale wetgeving van de lidstaat van de NBA.
Artikel 75
De afwijzing van een aanvraag door de NBA
De NBA wijst aanvragen af die niet voldoen aan de vergunningsvereisten op basis van de relevante nationale wetgeving en stuurt een kopie van haar besluit naar de ECB.
Artikel 76
NBA-ontwerpbesluit inzake de vergunning die toegang biedt tot de werkzaamheden van een kredietinstelling
1. Indien de NBA zich ervan heeft vergewist dat de aanvraag voldoet aan alle vergunningsvereisten op basis van de relevante nationale wetgeving, bereidt zij een ontwerpbesluit voor waarin wordt voorgesteld dat de ECB een vergunning toekent aan de aanvrager die toegang biedt tot de werkzaamheden van een kredietinstelling (hierna een „ontwerpvergunningsbesluit”).
2. De NBA zorgt ervoor dat het ontwerpvergunningsbesluit ten minste 20 werkdagen voor het aflopen van de maximale beoordelingstermijn op basis van de relevante nationale wetgeving wordt meegedeeld aan de ECB en aan de aanvrager.
3. De NBA kan voorstellen dat, in overeenstemming met nationaal recht en Unierecht, aanbevelingen, voorwaarden en/of beperkingen worden verbonden aan een ontwerpvergunningsbesluit. In dergelijke gevallen is de NBA verantwoordelijk voor de beoordeling of wordt voldaan aan de voorwaarden en/of beperkingen.
Artikel 77
De beoordeling door de ECB van aanvragen en het horen van aanvragers
1. De ECB beoordeelt de aanvraag op basis van de vereisten voor vergunning zoals neergelegd in het betreffende Unierecht. Indien naar haar mening niet wordt voldaan aan deze vereisten, biedt de ECB de aanvrager de mogelijkheid zich schriftelijk uit te laten omtrent de feiten en punten van bezwaar die relevant zijn voor de beoordeling, in overeenstemming met artikel 31.
2. Indien een vergadering noodzakelijk wordt geacht, en tevens in alle andere naar behoren gemotiveerde gevallen, kan de ECB de maximale beslissingstermijn met betrekking tot een aanvraag verlengen op basis van artikel 14, lid 3, van de GTM-verordening. De aanvrager wordt in kennis gesteld van de verlenging in overeenstemming met artikel 35 van deze verordening.
Artikel 78
ECB-besluiten met betrekking tot aanvragen
1. De ECB neemt binnen tien werkdagen een besluit met betrekking tot een ontwerpvergunningsbesluit dat zij heeft ontvangen van de NBA, tenzij is besloten de maximumperiode te verlengen in overeenstemming met artikel 77, lid 2. Zij kan het ontwerpvergunningsbesluit ondersteunen en derhalve instemmen met de vergunning, dan wel bezwaar maken tegen het ontwerpvergunningsbesluit.
2. De EC baseert haar besluit op haar beoordeling van de aanvraag, het ontwerpvergunningsbesluit en alle door de aanvrager gemaakte opmerkingen op basis van artikel 77.
3. Indien de ECB geen besluit neemt binnen de in lid 1 genoemde periode, wordt het door de NBA voorbereide ontwerpbesluit geacht te zijn vastgesteld.
4. De ECB stelt een besluit tot verlening van de vergunning vast indien de aanvrager voldoet aan alle vergunningsvereisten uit hoofde van het betreffende Unierecht en de nationale wetgeving van de lidstaat waarin de aanvrager is gevestigd.
5. Het besluit tot vergunningsverlening bestrijkt de activiteiten van de aanvrager als kredietinstelling, zoals voorzien in de relevante nationale wetgeving, zonder afbreuk te doen aan aanvullende vergunningsvereisten op basis van de nationale wetgeving met betrekking tot andere activiteiten dan het opnemen van deposito’s of andere terug te betalen fondsen van het publiek en het verlenen van kredieten voor eigen rekening.
Artikel 79
Procedure voor het vervallen van de vergunning
De vergunning komt te vervallen in de situaties zoals omschreven in artikel 18, onder a), van Richtlijn 2013/36/EU indien de betreffende nationale wetgeving dit voorschrijft. De NBA’s informeren de ECB omtrent de individuele gevallen waarin een vergunning vervalt. De ECB zal dan het vervallen van een vergunning openbaar maken in overeenstemming met het betreffende nationale recht, nadat zij de betrokken NBA en de onder toezicht staande entiteit op de hoogte heeft gebracht.
TITEL 2
SAMENWERKING MET BETREKKING TOT DE INTREKKING VAN EEN VERGUNNING
Artikel 80
Het voorstel van een NBA tot intrekking van een vergunning
1. Indien de betreffende NBA overweegt dat een vergunning van een kredietinstelling geheel of gedeeltelijk ingetrokken zou moeten worden op grond van het relevante Unierecht of nationale wetgeving, waaronder begrepen een intrekking op verzoek van de kredietinstelling, doet zij een ontwerpbesluit toekomen aan de ECB waarin wordt voorgesteld de vergunning in te trekken (hierna een „ontwerpintrekkingsbesluit”), samen met alle relevante ondersteunende documentatie.
2. De NBA coördineert met de nationale voor de afwikkeling van kredietinstellingen bevoegde autoriteit (hierna de „nationale afwikkelingsautoriteit”) ontwerpintrekkingsbesluiten die relevant zijn voor deze nationale afwikkelingsautoriteit.
Artikel 81
De beoordeling door de ECB van een ontwerpintrekkingsbesluit
1. De ECB beoordeelt het ontwerpintrekkingsbesluit onverwijld. Zij neemt daarbij in het bijzonder de redenen voor urgentie in aanmerking die door de NBA zijn aangevoerd.
2. Het in artikel 31 beschreven recht om gehoord te worden is van toepassing.
Artikel 82
De beoordeling op eigen initiatief van de ECB en het raadplegen van NBA’s
1. Indien de ECB zich bewust wordt van omstandigheden die een intrekking van een vergunning kunnen rechtvaardigen, beoordeelt zij, op eigen initiatief, of de vergunning ingetrokken moet worden op basis van het betreffende Unierecht.
2. De ECB kan te allen tijde overleg plegen met de betrokken NBA’s. Indien de ECB van plan is een vergunning in te trekken, pleegt zij overleg met de NBA van de lidstaat waar de kredietinstelling is gevestigd, zulks ten minste 25 werkdagen voor de datum waarop het haar besluit wenst te nemen. In terdege gemotiveerde dringende gevallen kan de tijdslimiet voor het overleg verkort worden tot 5 werkdagen.
3. Indien de ECB van plan is een vergunning in te trekken, brengt zij de betrokken NBA’s op de hoogte van de eventuele opmerkingen die door de kredietinstelling zijn gegeven. Het in artikel 31 omschreven recht van de kredietinstelling gehoord te worden is van toepassing.
4. De ECB coördineert met de nationale afwikkelingsautoriteit voorstellen tot vergunningintrekking, zulks met inachtneming van artikel 14, lid 5, van de GTM-verordening. Nadat de ECB contact heeft opgenomen met de nationale afwikkelingsautoriteit, stelt zij de NBA daarvan onverwijld in kennis.
Artikel 83
Het ECB-besluit tot intrekking van een vergunning
1. De ECB neemt een besluit tot intrekking van een vergunning zonder onnodige vertraging. Hierbij kan zij het betreffende ontwerpintrekkingsbesluit accepteren of verwerpen.
2. Bij het nemen van haar besluit houdt de ECB rekening met alle hierna genoemde factoren: a) haar beoordeling van de omstandigheden die intrekking rechtvaardigen; b) indien aanwezig, het ontwerpintrekkingsbesluit van de NBA; c) het overleg met de betreffende NBA en, indien de NBA niet de nationale afwikkelingsautoriteit is, de nationale afwikkelingsautoriteit (samen met de NBA: de „nationale autoriteiten”); d) eventuele opmerkingen van de kredietinstelling die zijn gegeven krachtens artikel 81, lid 2, en artikel 82, lid 3.
3. De ECB neemt tevens een besluit in de gevallen omschreven in artikel 84 indien de betreffende nationale afwikkelingsautoriteit geen bezwaar heeft tegen intrekking van de vergunning of indien de ECB bepaalt dat de nationale autoriteiten niet de adequate handelingen hebben uitgevoerd die noodzakelijk zijn voor het handhaven van financiële stabiliteit.
Artikel 84
Procedure in geval van mogelijke, door de nationale autoriteiten te treffen afwikkelingsmaatregelen
1. Indien de nationale afwikkelingsautoriteit de ECB informeert omtrent haar bezwaar tegen het voornemen van de ECB tot intrekking van een vergunning, komen de ECB en de nationale afwikkelingsautoriteit een tijdsperiode overeen gedurende welke de ECB zich zal onthouden van voortzetting van de intrekking van de vergunning. De ECB informeert de NBA direct nadat zij contact opgenomen heeft met de nationale afwikkelingsautoriteit teneinde dit overeen te komen.
2. Na het verstrijken van de overeengekomen tijdsperiode beoordeelt de ECB of zij de intrekking van de vergunning wenst te voort te zetten of dat zij de overeengekomen tijdsperiode verlengt in overeenstemming met artikel 14, lid 6, van de GTM-verordening, waarbij rekening wordt gehouden met eventuele geboekte vooruitgang. De ECB pleegt overleg met zowel de betrokken NBA als de nationale afwikkelingsautoriteit indien deze laatste niet de NBA is. De NBA brengt de ECB op de hoogte van de door deze autoriteiten genomen maatregelen en haar beoordeling van de consequenties van een intrekking.
3. Indien de nationale afwikkelingsautoriteit geen bezwaar heeft tegen de intrekking van een vergunning, of indien de ECB bepaalt dat nationale autoriteiten niet de adequate handelingen hebben uitgevoerd die noodzakelijk zijn voor het handhaven van financiële stabiliteit, is artikel 83 van toepassing.
TITEL 3
SAMENWERKING MET BETREKKING TOT VERWERVING VAN GEKWALIFICEERDE DEELNEMINGEN
Artikel 85
Kennisgeving aan de NBA’s inzake de verwerving van een gekwalificeerde deelneming
1. Een NBA die een kennisgeving ontvangt inzake het voornemen tot verwerving van een gekwalificeerde deelneming in een kredietinstelling die is gevestigd in die deelnemende lidstaat brengt de ECB op de hoogte van een dergelijke kennisgeving, zulks niet later dan vijf werkdagen na de bevestiging van ontvangst in overeenstemming met artikel 22, lid 2, van Richtlijn 2013/36/EU.
2. Indien de NBA de beoordelingsperiode moet opschorten als gevolg van een verzoek tot aanvullende informatie, brengt de NBA de ECB hiervan op de hoogte. De NBA stuurt dergelijke aanvullende informatie naar de ECB binnen vijf werkdagen na ontvangst hiervan door de NBA.
3. De NBA stelt de ECB ook in kennis van de datum waarop het besluit inzake bezwaar of geen bezwaar tegen de verwerving van een gekwalificeerde deelneming gemeld moet worden aan de aanvrager op basis van de toepasselijke nationale wetgeving.
Artikel 86
Beoordeling van potentiële verwervingen
1. De NBA die in kennis is gesteld van een intentie tot verwerving van een gekwalificeerde deelneming in een kredietinstelling, beoordeelt of de potentiële verwerving voldoet aan alle voorwaarden op basis van het betreffende Unierecht en nationaal recht. Na deze beoordeling stelt de NBA een ontwerpbesluit op inzake bezwaar of geen bezwaar van de ECB tegen de verwerving.
2. De NBA dient het ontwerpbesluit inzake bezwaar of geen bezwaar tegen de verwerving ten minste 15 werkdagen voor het verstrijken van de door het toepasselijke Unierecht voorgeschreven beoordelingsperiode in bij de ECB.
Artikel 87
ECB-besluit inzake verwerving
De ECB beslist of zij wel of niet bezwaar heeft tegen de verwerving op basis van haar beoordeling van de voorgestelde verwerving en het ontwerpbesluit van de NBA. Het in artikel 31 omschreven recht gehoord te worden is van toepassing.
TITEL 4
KENNISGEVING VAN BESLUITEN IN GEZAMENLIJKE PROCEDURES
Artikel 88
Procedures inzake kennisgeving van besluiten
1. De ECB brengt de partijen in overeenstemming met artikel 35 onverwijld op de hoogte van de volgende besluiten:
a)
een ECB-besluit tot intrekking van een vergunning voor een kredietinstelling;
b)
een ECB-besluit inzake de verwerving van een gekwalificeerde deelneming in een kredietinstelling.
2. De ECB brengt de betreffende NBA onverwijld op de hoogte van alle volgende besluiten:
a)
een ECB-besluit inzake een vergunningsaanvraag voor een kredietinstelling;
b)
een ECB-besluit inzake de intrekking van een vergunning voor een kredietinstelling;
c)
een ECB-besluit inzake de verwerving van een gekwalificeerde deelneming in een kredietinstelling.
3. De NBA brengt de aanvrager van de vergunning op de hoogte van de volgende besluiten:
a)
een ontwerpvergunningsbesluit;
b)
een NBA-besluit tot verwerping van de vergunningsaanvraag indien de aanvrager niet voldoet aan de vergunningsvereisten zoals bepaald in de betreffende nationale wetgeving;
c)
een ECB-besluit tot bezwaar tegen een ontwerpvergunningsbesluit zoals bedoeld onder a);
d)
een ECB-besluit tot vergunningverlening.
4. De NBA brengt de betreffende nationale afwikkelingsautoriteit op de hoogte van het ECB-besluit tot intrekking van een vergunning voor een kredietinstelling.
5. De ECB stelt de Europese Bankautoriteit (EBA) in kennis van ieder ECB-besluit tot toekenning of intrekking van een vergunning voor een kredietinstelling alsmede het vervallen van een vergunning. Daarbij specificeert de ECB de redenen voor de intrekking of het vervallen van een vergunning.
DEEL VI
PROCEDURES INZAKE HET TOEZICHT OP BELANGRIJKE ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN
TITEL 1
TOEZICHT OP BELANGRIJKE ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN EN ASSISTENTIE DOOR NBA’S
Artikel 89
Toezicht op belangrijke onder toezicht staande entiteiten
De ECB oefent het rechtstreekse toezicht op belangrijke onder toezicht staande entiteiten uit in overeenstemming met de in deel II uiteengezette procedures, in het bijzonder met betrekking tot de taken en samenstelling van de gezamenlijk toezichthoudende teams.
Artikel 90
Rol van de NBA’s bij het assisteren van de ECB
1. Een NBA verleent assistentie aan de ECB bij de uitoefening van haar taken met inachtneming van de voorwaarden die zijn uiteengezet in de GTM-verordening en in deze verordening en zal in het bijzonder alle volgende werkzaamheden verrichten:
a)
ontwerpbesluiten overleggen aan de ECB met betrekking tot belangrijke onder toezicht staande entiteiten die in haar deelnemende lidstaat zijn gevestigd, in overeenstemming met artikel 91;
b)
assistentie verlenen aan de ECB bij de voorbereiding en uitvoering van alle handelingen die betrekking hebben op de uitvoering van de taken die zijn opgedragen aan de ECB middels de GTM-verordening, waaronder begrepen hulp bij verificatietaken en de dagelijkse beoordeling van de situatie van een onder toezicht staande entiteit;
c)
assistentie verlenen aan de ECB bij de tenuitvoerlegging van haar besluiten, waarbij indien noodzakelijk gebruik wordt gemaakt van de bevoegdheden die zijn vermeld in de derde alinea van artikel 9, lid 1, en artikel 11, lid 2, van de GTM-verordening.
2. Een NBA zal bij het verlenen van assistentie aan de ECB de instructies van de ECB opvolgen met betrekking tot belangrijke onder toezicht staande entiteiten.
Artikel 91
Door de NBA’s ter beoordeling door de ECB voor te bereiden ontwerpbesluiten
1. In overeenstemming met artikel 6, lid 3, en artikel 6, lid 7, onder b), van de GTM-verordening, kan de ECB een NBA verzoeken om een, door de ECB te beoordelen, ontwerpbesluit voor te bereiden met betrekking tot de uitoefening van de in artikel 4 van de GTM-verordening vermelde taken.
Het verzoek geeft de tijdslimiet aan voor toezending van het ontwerpbesluit aan de ECB.
2. Een NBA kan ook op eigen initiatief een door de ECB te beoordelen ontwerpbesluit met betrekking tot een belangrijke onder toezicht staande entiteit indienen bij de ECB via het gezamenlijk toezichthoudend team.
Artikel 92
Uitwisseling van informatie
De ECB en de NBA’s wisselen onverwijld informatie uit met betrekking tot belangrijke onder toezicht staande entiteiten indien er serieuze aanwijzingen zijn dat er niet langer op vertrouwd kan worden dat deze belangrijke onder toezicht staande entiteiten voldoen aan hun verplichtingen ten opzichte van hun crediteuren en, in het bijzonder, niet langer in staat zijn zekerheid te verschaffen voor de door hun deposanten aan hen toevertrouwde activa, of indien er een serieuze indicatie is dat er omstandigheden zijn die kunnen leiden tot de vaststelling dat de betreffende kredietinstelling niet in staat is de deposito’s terug te betalen zoals vermeld in artikel 1, lid 3, onder i), van Richtlijn 94/19/EC van het Europees Parlement en de Raad (15). De ECB en de NBA’s doen dit voorafgaande aan een besluit met betrekking tot een dergelijke vaststelling.
TITEL 2
HET VOLDOEN AAN PASSENDE VEREISTEN MET BETREKKING TOT PERSONEN DIE VERANTWOORDELIJK ZIJN VOOR HET BEHEREN VAN KREDIETINSTELLINGEN
Artikel 93
Beoordeling van de geschiktheid van leden van de bestuursorganen van belangrijke onder toezicht staande entiteiten
1. Teneinde te verzekeren dat instellingen solide governanceregelingen hebben ingesteld, en zonder afbreuk te doen aan toepasselijk Unierecht, nationaal recht en deel V, dient een belangrijke onder toezicht staande entiteit de betrokken NBA op de hoogte te brengen van alle wijzigingen met betrekking tot de leden van haar leidinggevende organen inzake hun leidinggevende en toezichthoudende functies (hierna de „bestuurders”) in de zin van artikel 3, lid 1, punt 7, en artikel 3, lid 2, van Richtlijn 2013/36/EU, waaronder de verlenging van de bestuurstermijn van de bestuurders. De betreffende NBA brengt de ECB onverwijld op de hoogte van een dergelijke wijziging en geeft aan binnen welke tijdslimiet een besluit genomen en gemeld dient te worden op basis van de betreffende nationale wetgeving.
2. Teneinde de geschiktheid te beoordelen van bestuurders van belangrijke onder toezicht staande entiteiten, beschikt de ECB over dezelfde toezichtbevoegdheden die de bevoegde autoriteiten hebben op grond van het betreffende Unierecht en het nationale recht.
Artikel 94
Voortdurende beoordeling van geschiktheid van bestuurders
1. Een belangrijke onder toezicht staande entiteit brengt de betreffende NBA onverwijld op de hoogte van alle nieuwe feiten die een initiële beoordeling van geschiktheid kunnen aantasten of enige andere kwestie die invloed zou kunnen hebben op de geschiktheid van een bestuurder zodra dergelijke feiten of kwesties ter kennis komen van de onder toezicht staande entiteit of de betreffende manager. De betreffende NBA brengt de ECB onverwijld op de hoogte van dergelijke nieuwe feiten of kwesties.
2. De ECB kan het initiatief nemen voor een nieuwe beoordeling op basis van de in lid 1 genoemde nieuwe feiten of kwesties of indien nieuwe feiten ter kennis komen van de ECB die de initiële beoordeling van de betreffende bestuurder zouden kunnen beïnvloeden of enige andere kwestie die invloed kan hebben op de geschiktheid van een bestuurder. De ECB beslist vervolgens omtrent de juiste maatregelen op basis van het toepasselijke Unierecht en het nationale recht en brengt de betreffende NBA onverwijld op de hoogte van deze maatregel.
TITEL 3
ANDERE, DOOR BELANGRIJKE ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN TOE TE PASSEN PROCEDURES
Artikel 95
Verzoeken, kennisgevingen of aanvragen van belangrijke onder toezicht staande entiteiten
1. Zonder afbreuk te doen aan de speciale procedures zoals vastgelegd in deel V en de gebruikelijke interactie met haar NBA, richt de belangrijke onder toezicht staande entiteit al haar verzoeken, kennisgevingen of aanvragen met betrekking tot de aan de ECB opgedragen taken aan de ECB.
2. De ECB stelt dergelijke verzoeken, kennisgevingen of aanvragen ter beschikking aan de betreffende NBA en kan de NBA verzoeken een ontwerpbesluit voor te bereiden in overeenstemming met artikel 91.
3. Indien er substantiële wijzigingen zijn ten opzichte van de vergunning die is gegeven met betrekking tot het initiële verzoek, kennisgeving of aanvraag, richt de belangrijke onder toezicht staande entiteit een nieuw verzoek, kennisgeving of aanvraag aan de ECB in overeenstemming met de in lid 1 vermelde procedure.
DEEL VII
PROCEDURES INZAKE HET TOEZICHT OP MINDER BELANGRIJKE ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN
TITEL 1
KENNISGEVING AAN DE ECB DOOR DE NBA’S INZAKE BELANGRIJKE NBA-TOEZICHTPROCEDURES EN BELANGRIJKE ONTWERPTOEZICHTBESLUITEN
Artikel 96
Verslechtering van de financiële situatie van een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit
NBA’s informeren de ECB indien de situatie van een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit snel en in belangrijke mate verslechtert, met name indien een dergelijke verslechtering zou kunnen leiden tot een verzoek tot directe of indirecte financiële bijstand door het ESM, onverminderd de aanvraag van artikel 62.
Artikel 97
Kennisgeving aan de ECB door de NBA’s inzake belangrijke NBA-toezichtprocedures
1. Teneinde de ECB in staat te stellen toezicht uit te oefenen met betrekking tot het functioneren van het systeem, zoals vastgelegd in artikel 6, lid 5, onder c), van de GTM-verordening, brengen de NBA’s de ECB op de hoogte van informatie met betrekking tot belangrijke NBA-toezichtprocedures inzake minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten. De ECB stelt algemene criteria vast ter bepaling welke informatie wordt medegedeeld met betrekking tot welke minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten, waarbij met name rekening wordt gehouden met de risicopositie en de potentiële impact op het binnenlandse financiële systeem van de betreffende minder belangrijke onder toezicht staande entiteit. De informatie wordt ex ante verschaft door de NBA’s of, in terdege gemotiveerde noodgevallen, tegelijk met het opstarten van een procedure.
2. De in lid 1 vermelde belangrijke NBA-toezichtprocedures bestaan uit:
a)
de verwijdering van leden uit het bestuur van de minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten en de benoeming van speciale bestuurders die het bestuur van de minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten overnemen; en
b)
de procedures die een belangrijke invloed hebben op de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit.
3. In aanvulling op de informatievereisten zoals bepaald door de ECB in overeenstemming met dit artikel, kan de ECB de NBA’s te allen tijde om informatie verzoeken over de door hen uitgevoerde taken met betrekking tot minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten.
4. In aanvulling op de door de ECB op basis van dit artikel vastgestelde informatievereisten, brengen de NBA’s op eigen initiatief de ECB op de hoogte van iedere andere NBA-toezichtprocedure:
a)
die zij als belangrijk beschouwen; of
b)
die de reputatie van het GTM negatief zou kunnen beïnvloeden.
5. Indien de ECB een NBA verzoekt nader onderzoek te plegen inzake specifieke aspecten van een belangrijke NBA-toezichtprocedure, wordt in dit verzoek aangegeven om welke aspecten dit gaat. De ECB en de NBA zorgen er respectievelijk voor dat de andere partij voldoende tijd krijgt zodat de procedure en het GTM als geheel efficiënt functioneren.
Artikel 98
Melding door NBA’s aan de ECB van belangrijke ontwerptoezichtbesluiten
1. Teneinde de ECB in staat te stellen toezicht uit te oefenen met betrekking tot het functioneren van het systeem, zoals vastgelegd in artikel 6, lid 5, onder c), van de GTM-verordening, sturen de NBA’s ontwerptoezichtbesluiten naar de ECB die voldoen aan de in lid 2 en 3 neergelegde criteria, indien het ontwerpbesluit betrekking heeft op minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten ten aanzien waarvan de ECB vindt dat zij, op basis van de algemene door de ECB gedefinieerde criteria met betrekking tot de risicopositie en potentiele impact op het binnenlandse financiële systeem van deze entiteiten, van deze informatie op de hoogte gebracht moet worden.
2. Met inachtneming van lid 1 worden ontwerptoezichtbesluiten toegestuurd aan de ECB alvorens deze worden gericht aan minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten, indien deze besluiten:
a)
betrekking hebben op verwijdering van leden uit het bestuur van de minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten en de aanstelling van speciale bestuurders; of
b)
een belangrijke impact hebben op de minder belangrijke onder toezicht staande entiteit.
3. In aanvulling op de in lid 1 en 2 neergelegde informatievereisten, sturen de NBA’s ieder ander ontwerptoezichtbesluit naar de ECB:
a)
ten aanzien waarvan de mening van de ECB wordt verzocht; of
b)
die de reputatie van het GTM negatief zou kunnen beïnvloeden.
4. De NBA’s sturen de ontwerpbesluiten die voldoen aan de in de leden 1, 2 en 3 neergelegde criteria en die derhalve geacht worden belangrijke ontwerp-toezichtbesluiten te zijn, ten minste tien dagen voorafgaande aan de voorgenomen vaststellingsdatum van het besluit naar de ECB. De ECB geeft haar mening op het ontwerpbesluit binnen een redelijke termijn voor de voorgenomen vaststelling van het besluit. In urgente gevallen stelt de betrokken NBA een redelijke termijn vast voor het versturen van een ontwerpbesluit dat voldoet aan de in de leden 1, 2 en 3 vastgelegde criteria aan de ECB.
TITEL 2
EX-POST RAPPORTAGE DOOR DE NBA’S AAN DE ECB INZAKE MINDER BELANGRIJKE ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN
Artikel 99
Algemene rapportageverplichting van NBA’s aan de ECB
1. Teneinde de ECB in staat te stellen toezicht uit te oefenen met betrekking tot het functioneren van het GTM op basis van artikel 6, lid 5, onder c), van de GTM-verordening, en onverminderd hoofdstuk 1, kan de ECB van de NBA’s verlangen dat deze op reguliere basis rapporteren aan de ECB inzake de door hen genomen maatregelen en de uitvoering van de op basis van artikel 6, lid 6, van de GTM-verordening aan hen opgedragen taken. De ECB stelt de NBA’s jaarlijks op de hoogte van de categorieën minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten en de aard van de vereiste informatie.
2. De op basis van lid 1 vastgelegde vereisten doen geen afbreuk aan het recht van de ECB tot gebruikmaking van de in artikel 10 tot en met 13 van de GTM-verordening vermelde bevoegdheden met betrekking tot minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten.
Artikel 100
Frequentie en reikwijdte van de door de NBA’s aan de ECB te overleggen rapporten
De NBA’s brengen jaarlijks rapport uit aan de ECB inzake minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten, minder belangrijke onder toezicht staande groepen of categorieën van minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten, in overeenstemming met de vereisten van de ECB.
DEEL VIII
SAMENWERKING TUSSEN DE ECB, NBA’s EN NAA’s MET BETREKKING TOT MACRO-PRUDENTIELE TAKEN EN INSTRUMENTEN
TITEL 1
DEFINITIE VAN MACROPRUDENTIËLE INSTRUMENTEN
Artikel 101
Algemene bepalingen
1. Voor de toepassing van dit deel worden macroprudentiële instrumenten gedefinieerd als zijnde één van de volgende instrumenten:
a)
de kapitaalbuffers in de zin van artikel 130 tot en met 142 van Richtlijn 2013/36/EU;
b)
de maatregelen voor kredietinstellingen waaraan op nationaal niveau vergunning is verleend, of een segment van dergelijke kredietinstellingen op basis van artikel 458 van Verordening (EU) nr. 575/2013;
c)
enige andere maatregel zoals vastgesteld door NAA’s of NBA’s die is gericht op het aanpakken van systeemrisico’s of macroprudentiële risico’s zoals vermeld in, en onderworpen aan de procedures uiteengezet in, Verordening (EU) nr. 575/2013 en Richtlijn 2013/36/EU in de specifieke, in het betreffende Unierecht aangegeven gevallen.
2. Onverminderd artikel 22 van de GTM-verordening met betrekking tot besluiten die zijn gericht tot individuele onder toezicht staande entiteiten, zijn de in artikel 5, lid 1 en 2, van de GTM-verordening genoemde macroprudentiële procedures geen ECB- of NBA-toezichtprocedures in de zin van deze verordening.
Artikel 102
Toepassing van macroprudentiële instrumenten door de ECB
De ECB past de in artikel 101 vermelde macroprudentiële instrumenten toe met inachtneming van deze verordening en artikel 5, lid 2, en artikel 9, lid 2, van de GTM-verordening, en indien de macroprudentiële instrumenten zijn gegeven in een richtlijn, met inachtneming van implementatie van die richtlijn in nationaal recht. Indien een NAA geen bufferpercentage vaststelt, belet dit de ECB niet een buffervereiste vast te stellen in overeenstemming met deze verordening en artikel 5, lid 2, van de GTM-verordening.
TITEL 2
PROCEDURELE BEPALINGEN VOOR HET GEBRUIK VAN MACROPRUDENTIËLE INSTRUMENTEN
Artikel 103
Lijst van NBA’s en NAA’s die verantwoordelijk zijn voor macroprudentiële instrumenten
De ECB verzamelt informatie bij de NBA’s en NAA’s van deelnemende lidstaten met betrekking tot de identiteit van de autoriteiten die zijn aangewezen voor de respectievelijk de in artikel 101 vermelde macroprudentiële instrumenten en de macroprudentiële instrumenten die deze autoriteiten kunnen gebruiken.
Artikel 104
Uitwisseling van informatie en samenwerking met betrekking tot het gebruik van macroprudentiële instrumenten door een NBA of een NAA
1. In overeenstemming met artikel 5, lid 1, van de GTM-verordening, zal de betreffende NBA of NAA, indien deze van plan is dergelijke instrumenten toe te passen, ten minste tien werkdagen voor een dergelijk besluit te nemen, hiervan melding doen aan de ECB. Desalniettemin, indien een NBA of NAA besluit gebruik te maken van een macroprudentieel instrument, brengt zij de ECB in een zo vroeg mogelijk stadium op de hoogte van het feit dat zij een macroprudentieel risico of systeemrisico ten aanzien van het financiële systeem heeft geïdentificeerd en vermeldt daarbij, waar mogelijk, details van het voorgenomen instrument. Dergelijke informatie houdt voor zover mogelijk details omtrent de voorgenomen maatregel in, inclusief de voorgenomen toepassingsdatum.
2. De kennisgeving van het voornemen wordt gedaan aan de ECB door de NBA of NAA.
3. Indien de ECB bezwaar heeft tegen de voorgenomen maatregel van een NBA of NAA, geeft de ECB haar redenen hiervoor binnen vijf werkdagen na de ontvangstdatum van de kennisgeving van het voornemen. Dit bezwaar dient schriftelijk te zijn en de redenen voor het bezwaar te noemen. De NBA of NAA nemen de redenen van de ECB zorgvuldig in overweging alvorens het besluit op de daartoe geëigende wijze voor te zetten.
Artikel 105
Uitwisseling van informatie en samenwerking met betrekking tot het gebruik van macroprudentiële instrumenten door de ECB
1. In overeenstemming met artikel 5, lid 2, van de GTM-verordening, werkt de ECB, indien zij het voornemen heeft om ofwel op eigen initiatief of op voorstel van een NBA of NAA hogere eisen te stellen aan kapitaalbuffers of strengere maatregelen toe te passen met betrekking tot de aanpak van systeemrisico’s of macroprudentiële risico’s, nauw samen met de NAA’s in de betreffende lidstaten en stelt zij met name de NAA of NBA 10 werkdagen voorafgaande aan het nemen van een dergelijk besluit in kennis van dit voornemen. Desalniettemin, indien de ECB het voornemen heeft hogere eisen te stellen aan kapitaalbuffers of strengere maatregelen toe te passen met betrekking tot de aanpak van systeemrisico’s of macroprudentiële risico’s op het niveau van kredietinstellingen die zijn onderworpen aan de procedures zoals uiteengezet in Verordening (EU) nr. 575/2013 en Richtlijn 2013/36/EU in specifieke, in het Unierecht aangegeven gevallen, zal de ECB de betreffende NBA of NAA in een zo vroeg mogelijk stadium op de hoogte brengen van het feit dat zij een macroprudentieel risico of systeemrisico voor het financiële systeem heeft geïdentificeerd en zal daarbij, waar mogelijk, details vermelden van het voorgenomen instrument. Dergelijke informatie houdt voor zover mogelijk details omtrent de voorgenomen maatregel in en tevens de voorgenomen toepassingsdatum.
2. Indien één van de betrokken NBA’s of NAA’s bezwaar heeft tegen de voorgenomen maatregel van de ECB, meldt zij haar redenen hiervoor aan de ECB binnen vijf werkdagen na de ontvangstdatum van de kennisgeving van de ECB omtrent het voornemen. Dit bezwaar dient schriftelijk te zijn en noemt de redenen voor het bezwaar. De ECB neemt deze redenen zorgvuldig in overweging alvorens het besluit op de daartoe geëigende wijze voor te zetten.
DEEL IX
PROCEDURES VOOR NAUWE SAMENWERKING
TITEL 1
ALGEMENE BEGINSELEN EN GEBRUIKELIJKE BEPALINGEN
Artikel 106
Procedure voor het aangaan van een nauwe samenwerking
De ECB beoordeelt verzoeken van niet-eurogebiedlidstaten tot het aangaan van een nauwe samenwerking op basis van de procedure die is uiteengezet in Besluit ECB/2014/5 (16).
Artikel 107
Toe te passen beginselen indien een nauwe samenwerking is aangegaan
1. Vanaf de datum waarop een ECB-besluit van kracht wordt waarbij op basis van artikel 7, lid 2, van de GTM-verordening een nauwe samenwerking wordt aangegaan tussen de ECB en een NBA van een niet-eurogebiedlidstaat, en tot aan de datum van beëindiging of opschorting van een dergelijke nauwe samenwerking, voert de ECB de taken uit die zijn vermeld in artikel 4, lid 1 en 2, en artikel 5 van de GTM-verordening ten aanzien van de in de betreffende deelnemende lidstaat gevestigde, onder toezicht staande entiteiten en groepen in nauwe samenwerking, in overeenstemming met artikel 6 van de GTM-verordening.
2. Indien een nauwe samenwerking is aangegaan krachtens artikel 7, lid 2, van de GTM-verordening, is de positie van de ECB en de NBA in nauwe samenwerking ten aanzien van belangrijke onder toezicht staande entiteiten en groepen en minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten en groepen die zijn gevestigd in de deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking, vergelijkbaar met die van belangrijke onder toezicht staande entiteiten en groepen en minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten en groepen die zijn gevestigd in eurogebiedlidstaten, waarbij rekening wordt gehouden met het feit dat de ECB geen rechtstreekse toepasselijke zeggenschap heeft over belangrijke onder toezicht staande entiteiten en groepen en minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten en groepen die zijn gevestigd in de deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking.
3. In overeenstemming met artikel 6 van de GTM-verordening, kan de ECB instructies geven aan een NBA in nauwe samenwerking met betrekking tot belangrijke onder toezicht staande entiteiten en groepen en slechts algemene instructies met betrekking tot minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten en groepen.
4. Nauwe samenwerking eindigt op de datum waarop de derogatie krachtens artikel 139 VWEU met betrekking tot een deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking wordt ingetrokken in overeenstemming met artikel 140, lid 2, VWEU, waarna de bepalingen van dit deel niet langer toepassing zijn.
Artikel 108
Wettelijke toezichtinstrumenten inzake nauwe samenwerking
1. Met betrekking tot de in artikel 4, lid 1 en 2, en artikel 5 van de GTM-verordening vermelde taken kan de ECB instructies geven, verzoeken doen of richtsnoeren uitbrengen.
2. Indien de ECB van mening is dat een maatregel met betrekking tot de in artikel 4, lid 1 en 2, van de GTM-verordening vermelde taken vastgesteld moet worden door de NBA in nauwe samenwerking ten aanzien van een onder toezicht staande entiteit of groep, richt zij tot die NBA:
a)
met betrekking tot een belangrijke onder toezicht staande entiteit of belangrijke onder toezicht staande groep: een algemene of specifieke instructie, een verzoek of een richtsnoer waarbij wordt verzocht om het uitbrengen van een toezichtbesluit ten aanzien van die belangrijke onder toezicht staande entiteit of belangrijke onder toezicht staande groep in de deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking, of
b)
met betrekking tot een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit of minder belangrijke onder toezicht staande groep: een algemene instructie of een richtsnoer.
3. Indien de ECB van mening is dat een maatregel met betrekking tot de in artikel 5 van de GTM-verordening vermelde taken vastgesteld moet worden door de NBA of NAA in nauwe samenwerking, kan zij tot die NBA of NAA een algemene of specifieke instructie, een verzoek of een richtsnoer richten, waarbij wordt verzocht om toepassing van hogere eisen voor kapitaalbuffers of toepassing van strengere maatregelen gericht op de aanpak van systeemrisico’s of macroprudentiële risico’s.
4. In de instructie, het verzoek of het richtsnoer wordt door de ECB een tijdslimiet bepaald voor het vaststellen van de maatregel door de NBA in nauwe samenwerking; deze tijdslimiet dient minimaal 48 uur te zijn, tenzij eerdere vaststelling noodzakelijk is ter voorkoming van onherstelbare schade. Bij de bepaling van de tijdslimiet houdt de ECB rekening met de administratieve en procedurele wetten waar de betreffende NBA in nauwe samenwerking zich aan dient te houden.
5. Een NBA in nauwe samenwerking neemt alle noodzakelijke maatregelen teneinde te voldoen aan de instructies, verzoeken of richtsnoeren van de ECB en informeert de ECB onverwijld omtrent de maatregelen die zij heeft genomen.
TITEL 2
NAUWE SAMENWERKING IN VERHOUDING TOT DEEL III, IV, V, VIII, X EN XI
Artikel 109
Talenregeling onder het regime van nauwe samenwerking
1. De regelingen zoals vermeld in artikel 23 zijn mutatis mutandis van toepassing ten aanzien van NBA’s in nauwe samenwerking.
Artikel 110
Beoordeling van significantie van kredietinstellingen onder het regime van nauwe samenwerking
1. De bepalingen van deel IV met betrekking tot de vaststelling van de status van onder toezicht staande entiteiten of onder toezicht staande groepen als zijnde belangrijk of minder belangrijk zijn mutatis mutandis van toepassing op onder toezicht staande entiteiten en onder toezicht staande groepen in deelnemende lidstaten in nauwe samenwerking met inachtneming van de bepalingen van dit artikel.
2. Een NBA in nauwe samenwerking zorgt ervoor dat de in deel IV vastgelegde procedures toegepast kunnen worden op onder toezicht staande entiteiten en onder toezicht staande groepen die zijn gevestigd in haar lidstaat.
3. Indien zich omstandigheden voordoen ten aanzien waarvan deel IV bepaalt dat de ECB een besluit richt tot een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep, geeft de ECB, in plaats van een besluit te richten tot een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep, instructies aan de NBA in nauwe samenwerking, waarop die NBA een besluit richt tot een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep in overeenstemming met dergelijke instructies.
Artikel 111
Gezamenlijke procedures onder het regime van nauwe samenwerking
1. De bepalingen van deel V met betrekking tot gezamenlijke procedures zijn mutatis mutandis van toepassing op onder toezicht staande entiteiten en onder toezicht staande groepen in de deelnemende lidstaten in nauwe samenwerking, met inachtneming van de bepalingen van dit artikel.
2. Een NBA in nauwe samenwerking zorgt ervoor dat de in deel V vastgelegde procedures toegepast kunnen worden met betrekking tot onder toezicht staande entiteiten die zijn gevestigd in haar lidstaat. De NBA in nauwe samenwerking zorgt er in het bijzonder voor dat de ECB alle informatie en documentatie ontvangt die zij nodig heeft om de aan haar bij de GTM-verordening opgedragen taken uit te kunnen oefenen.
3. Indien zich omstandigheden voordoen ten aanzien waarvan deel V bepaalt dat de ECB een besluit richt tot een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep, geeft de ECB, in plaats van een besluit te richten tot de onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep, instructies aan de NBA in nauwe samenwerking, waarop die NBA een besluit richt tot een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep in overeenstemming met dergelijke instructies.
4. Indien zich omstandigheden voordoen ten aanzien waarvan deel V bepaalt dat de betreffende NBA een ontwerpbesluit voorbereidt, dient een NBA in nauwe samenwerking een ontwerpbesluit in bij de ECB en verzoekt om instructies.
Artikel 112
Macroprudentiële instrumenten onder het regime van nauwe samenwerking
De bepalingen van deel VIII inzake samenwerking tussen de ECB, NBA’s en NAA’s op het gebied van macroprudentiële taken en instrumenten zijn mutatis mutandis van toepassing op onder toezicht staande entiteiten en onder toezicht staande groepen in deelnemende lidstaten in nauwe samenwerking.
Artikel 113
Administratieve sancties onder het regime van nauwe samenwerking
1. De bepalingen van deel X inzake administratieve sancties zijn mutatis mutandis van toepassing op onder toezicht staande entiteiten en onder toezicht staande groepen in deelnemende lidstaten in nauwe samenwerking.
2. Indien zich omstandigheden voordoen ten aanzien waarvan artikel 18 van de GTM-verordening in samenhang met deel X van deze verordening bepaalt dat de ECB een besluit richt tot een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep, geeft de ECB, in plaats van een besluit te richten tot de onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep, instructies aan de NBA in nauwe samenwerking, waarop die NBA een besluit richt tot een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep in overeenstemming met dergelijke instructies.
3. In gevallen waarin artikel 18 van de GTM-verordening of deel X van deze verordening bepaalt dat de betreffende NBA een besluit richt tot een belangrijke onder toezicht staande entiteit of belangrijke onder toezicht staande groep, start een NBA in nauwe samenwerking een procedure op voor het nemen van maatregelen waarmee wordt verzekerd dat passende administratieve sancties alleen op instructie van de ECB worden opgelegd. De NBA in nauwe samenwerking brengt de ECB op de hoogte zodra een besluit is vastgesteld.
Artikel 114
Onderzoeksbevoegdheden krachtens artikel 10 tot en met 13 van de GTM-verordening onder het regime van nauwe samenwerking
1. De bepalingen van deel XI die betrekking hebben op samenwerking uit hoofde van artikel 10 tot en met 13 van de GTM-verordening zijn mutatis mutandis van toepassing op onder toezicht staande entiteiten en onder toezicht staande groepen in deelnemende lidstaten in nauwe samenwerking.
2. Een NBA in nauwe samenwerking maakt gebruik van de onderzoeksbevoegdheden uit hoofde van artikel 10 tot en met 13 van de GTM-verordening met inachtneming van de instructies van de ECB.
3. Een NBA in nauwe samenwerking brengt de ECB op de hoogte van haar bevindingen die met behulp van de onderzoeksbevoegdheden op basis van artikel 10 tot en met 13 van de GTM-verordening naar voren zijn gekomen.
4. Een NBA in nauwe samenwerking zorgt ervoor dat benoemde ECB-personeelsleden als waarnemers kunnen deelnemen aan ieder onderzoek op basis van artikel 10 tot en met 13 van de GTM-verordening.
TITEL 3
NAUWE SAMENWERKING MET BETREKKING TOT BELANGRIJKE ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN
Artikel 115
Toezicht op belangrijke onder toezicht staande entiteiten in een deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking
1. Deel II en deel VI zijn mutatis mutandis van toepassing op belangrijke onder toezicht staande entiteiten en belangrijke onder toezicht staande groepen die zijn gevestigd in een deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking met inachtneming van de bepalingen van dit artikel.
2. Een NBA in nauwe samenwerking zorgt ervoor dat de ECB alle informatie en rapportage ontvangt van en met betrekking tot belangrijke onder toezicht staande entiteiten en belangrijke onder toezicht staande groepen die de NBA in nauwe samenwerking zelf ontvangt en die benodigd zijn ter uitvoering van de aan de ECB bij de GTM-verordening opgedragen taken.
3. Er wordt een gezamenlijk toezichthoudend team opgericht dat toezicht houdt op iedere belangrijke onder toezicht staande entiteit of belangrijke onder toezicht staande groep die is gevestigd in een deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking. De leden van het gezamenlijk toezichthoudend team worden benoemd met inachtneming van artikel 4. De NBA in nauwe samenwerking benoemt de NBA-subcoördinator die rechtstreeks op zal treden ten aanzien van de belangrijke onder toezicht staande entiteit of belangrijke onder toezicht staande groep, met inachtneming van de instructies van de GTT-coördinator.
4. Een NBA in nauwe samenwerking zorgt ervoor dat aangewezen ECB-personeelsleden worden uitgenodigd om deel te nemen aan iedere inspectie ter plaatse die wordt uitgevoerd met betrekking tot een belangrijke onder toezicht staande entiteit of belangrijke onder toezicht staande groep. De ECB mag het aantal ECB-personeelsleden die als waarnemers deelnemen bepalen.
5. Indien, in het kader van geconsolideerd toezicht en colleges van toezichthouders, een moederonderneming is gevestigd in een eurogebiedlidstaat of in een deelnemende niet-eurogebiedlidstaat, is de ECB, als bevoegde autoriteit, de consoliderende toezichthouder en zit het college van toezichthouders voor. De ECB nodigt de betreffende NBA in nauwe samenwerking uit een NBA-personeelslid te benoemen als waarnemer. De ECB kan optreden door middel van het geven van instructies aan de betreffende NBA in nauwe samenwerking.
Artikel 116
Besluiten met betrekking tot belangrijke onder toezicht staande entiteiten en belangrijke onder toezicht staande groepen
1. Onverminderd de bevoegdheden van NBA’s met betrekking tot taken die niet zijn opgedragen aan de ECB op basis van de GTM-verordening, stelt een NBA in nauwe samenwerking slechts op instructie van de ECB besluiten vast met betrekking tot belangrijke onder toezicht staande entiteiten en belangrijke onder toezicht staande groepen in haar lidstaat. De NBA in nauwe samenwerking kan de ECB ook om instructies verzoeken.
2. Een NBA in nauwe samenwerking stelt ieder besluit met betrekking tot een belangrijke onder toezicht staande entiteit of belangrijke onder toezicht staande groep direct ter beschikking van de ECB.
3. Een NBA in nauwe samenwerking informeert de ECB met betrekking tot zowel: a) besluiten die zij op basis van haar bevoegdheid vaststelt ten aanzien van taken die niet aan de ECB zijn opgedragen op basis van de GTM-verordening; als b) besluiten die zij vaststelt op basis van instructies van de ECB, of zoals bepaald in dit deel.
TITEL 4
NAUWE SAMENWERKING MET BETREKKING TOT MINDER BELANGRIJKE ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN EN MINDER BELANGRIJKE ONDER TOEZICHT STAANDE GROEPEN
Artikel 117
Toezicht op minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten en minder belangrijke onder toezicht staande groepen
1. Deel VII is mutatis mutandis van toepassing op minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten en minder belangrijke onder toezicht staande groepen in deelnemende lidstaten in nauwe samenwerking in overeenstemming met de volgende bepalingen.
2. Teneinde de consistentie van toezichtresultaten binnen het GTM te verzekeren, kan de ECB algemene instructies en richtsnoeren uitvaardigen en een NBA in nauwe samenwerking verzoeken een toezichtbesluit vast te stellen met betrekking tot minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten of minder belangrijke onder toezicht staande groepen die zijn gevestigd in de deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking. Dergelijke algemene instructies, richtsnoeren of verzoeken kunnen betrekking hebben op groepen of categorieën van kredietinstellingen.
3. De ECB kan een NBA in nauwe samenwerking ook verzoeken nader onderzoek te plegen naar aspecten van een belangrijke NBA-procedure zoals voorzien in artikel 6, lid 7, onder c), ii), van de GTM-verordening.
TITEL 5
PROCEDURE IN GEVAL VAN NIET-INSTEMMING VAN EEN DEELNEMENDE LIDSTAAT IN NAUWE SAMENWERKING
Artikel 118
Procedure in geval van niet-instemming met het ontwerpbesluit van de Raad van toezicht op grond van artikel 7, lid 8, van de GTM-verordening
1. De ECB informeert de NBA in nauwe samenwerking met betrekking tot het volledige ontwerpbesluit van de Raad van toezicht ten aanzien van een onder toezicht staande entiteit of onder toezicht staande groep die is gevestigd in een deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking, met inachtneming van geheimhoudingsvereisten op basis van het Unierecht.
2. Indien de NBA in nauwe samenwerking niet instemt met het volledige ontwerpbesluit van de Raad van toezicht, informeert zij de Raad van bestuur binnen vijf werkdagen na ontvangst van het volledige ontwerpbesluit omtrent de redenen voor haar niet-instemming.
3. De Raad van bestuur neemt hieromtrent binnen vijf werkdagen na ontvangst van een dergelijke kennisgeving een besluit, waarbij volledig rekening wordt gehouden met de opgegeven redenen voor niet-instemming, en doet de NBA in nauwe samenwerking schriftelijk de redenen toekomen voor haar besluit.
4. Een deelnemende lidstaat in nauwe samenwerking kan de ECB verzoeken haar nauwe samenwerking met onmiddellijke ingang te beëindigen en is in dat geval niet gebonden aan enig daaropvolgend besluit van de Raad van bestuur.
Artikel 119
Procedure in geval van niet-instemming met een bezwaar van de Raad van bestuur tegen een ontwerpbesluit van de Raad van toezicht op grond van artikel 7, lid 7, van de GTM-verordening
1. De ECB informeert een NBA in nauwe samenwerking met betrekking tot ieder bezwaar van de Raad van bestuur tegen een volledig ontwerpbesluit van de Raad van toezicht.
2. Indien de NBA in nauwe samenwerking niet instemt met het bezwaar van de Raad van bestuur tegen het volledige ontwerpbesluit van de Raad van toezicht, informeert zij de ECB binnen vijf werkdagen na ontvangst van het bezwaar van de Raad van bestuur omtrent de redenen voor haar niet-instemming.
3. De Raad van bestuur geeft, binnen 30 dagen na ontvangst van de met redenen omklede niet-instemming, schriftelijk haar mening omtrent deze niet-instemming van de NBA in nauwe samenwerking, en zal haar bezwaar, met redenen omkleed, ofwel handhaven ofwel intrekken. De ECB informeert de NBA in nauwe samenwerking hieromtrent.
4. Indien de Raad van bestuur haar bezwaar handhaaft, kan de NBA in nauwe samenwerking binnen vijf dagen na geïnformeerd te zijn dat de Raad van bestuur haar bezwaar heeft gehandhaafd, de ECB ervan in kennis stellen dat zij niet gebonden is aan enig genomen besluit dat volgt op een wijziging van het initiële volledige ontwerpbesluit waartegen de Raad van bestuur bezwaar maakt.
De ECB overweegt vervolgens of zij de nauwe samenwerking met de NBA in nauwe samenwerking zal opschorten of beëindigen, rekening houdend met de doelmatigheid van het toezicht, en neemt een besluit daaromtrent. De ECB neemt in het bijzonder de factoren in aanmerking die zijn vermeld in artikel 7, lid 7, van de GTM-verordening.
DEEL X
ADMINISTRATIEVE SANCTIES
TITEL 1
DEFINITIES EN VERHOUDING TOT VERORDENING (EG) NR. 2532/98 VAN DE RAAD (17)
Artikel 120
Definitie van administratieve sancties
Voor de toepassing van dit deel houden „administratieve sancties” één van de volgende zaken in:
a)
administratieve geldelijke sancties die zijn voorzien in en worden opgelegd krachtens artikel 18, lid 1, van de GTM-verordening;
b)
boeten en dwangsommen zoals vastgesteld in artikel 2 van Verordening (EG) nr. 2532/98 en opgelegd op basis van artikel 18, lid 7, van de GTM-verordening.
Artikel 121
Verhouding tot Verordening (EG) nr. 2532/98
1. Voor de toepassing van de in artikel 18, lid 1, van de GTM-verordening vermelde procedures, zijn de in deze verordening vastgelegde regels van toepassing, met inachtneming van artikel 18, lid 4, van de GTM-verordening.
2. Voor de toepassing van de in artikel 18, lid 7, van de GTM-verordening vermelde procedures, gelden de procedurele regels uit deze verordening in aanvulling op de regels die zijn vastgelegd in Verordening (EG) nr. 2532/98 en worden toegepast met inachtneming van artikel 25 en artikel 26 van de GTM-verordening.
Artikel 122
ECB-bevoegdheden tot oplegging van administratieve sancties op basis van artikel 18, lid 7, van de GTM-verordening
De ECB legt administratieve sancties op zoals gedefinieerd in artikel 120, onder b), indien niet wordt voldaan aan verplichtingen op grond van verordeningen of besluiten van de ECB met betrekking tot:
a)
belangrijke onder toezicht staande entiteiten, of
b)
minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten, indien de betreffende verordeningen of besluiten van de ECB verplichtingen opleggen aan minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten tegenover de ECB.
TITEL 2
PROCEDURELE REGELS MET BETREKKING TOT DE OPLEGGING VAN ADMINISTRATIEVE SANCTIES, NIET-ZIJNDE DWANGSOMMEN, AAN ONDER TOEZICHT STAANDE ENTITEITEN IN EUROGEBIEDLIDSTATEN
Artikel 123
Oprichting van een onafhankelijke onderzoekseenheid
1. De ECB richt een interne onafhankelijke onderzoekseenheid op (hierna de „onderzoekseenheid”) die is samengesteld uit door de ECB aangewezen onderzoeksfunctionarissen.
2. De onderzoeksfunctionarissen zijn niet betrokken bij - en zijn dit ook niet geweest in de twee jaar voorafgaande aan aanvaarding van de positie van onderzoeksfunctionaris - het rechtstreekse of niet-rechtstreekse toezicht op, of bij de vergunningsverlening aan de betreffende onder toezicht staande entiteit.
3. De onderzoeksfunctionarissen oefenen hun onderzoekstaken onafhankelijk van de Raad van toezicht en de Raad van bestuur uit en nemen niet deel aan de beraadslagingen van de Raad van toezicht en de Raad van bestuur.
Artikel 124
Verwijzing van vermeende schendingen naar de onderzoekseenheid
Indien de ECB bij de uitoefening van haar taken op grond van de GTM-verordening van mening is dat er redenen zijn om te vermoeden dat:
a)
krachtens relevant rechtstreeks toepasselijk Unierecht, zoals vermeld in artikel 18, lid 1, van de GTM-verordening, één of meer schendingen worden of zijn gepleegd door een belangrijke onder toezicht staande entiteit die haar hoofdkantoor in een eurogebiedlidstaat heeft, of
b)
één of meer schendingen van een verordening of besluit van de ECB, zoals vermeld in artikel 18, lid 7, van de GTM-verordening, worden of zijn gepleegd door een onder toezicht staande entiteit die haar hoofdkantoor in een eurogebiedlidstaat heeft,
verwijst de ECB de zaak naar de onderzoekseenheid.
Artikel 125
Bevoegdheden van de onderzoekseenheid
1. In het kader van het onderzoek naar vermeende schendingen zoals vermeld in artikel 124, mag de onderzoekseenheid gebruikmaken van de aan de ECB op basis van de GTM-verordening toegekende bevoegdheden.
2. Indien een verzoek wordt gedaan aan de betreffende onder toezicht staande entiteit op basis van de aan de ECB door de GTM-verordening toegekende bevoegdheden in het kader van een onderzoek, specificeert de onderzoekseenheid het onderwerp en het doel van het onderzoek.
3. Bij de uitvoering van haar taken heeft de onderzoekseenheid toegang tot alle documenten en informatie die door de ECB en waar van toepassing, door de betreffende NBA’s is verzameld bij de uitvoering van hun toezichtwerkzaamheden.
Artikel 126
Procedurele rechten
1. Bij afronding van een onderzoek en voordat een voorstel voor een volledig ontwerpbesluit wordt opgesteld en voorgelegd aan de Raad van toezicht, doet de onderzoekseenheid schriftelijk melding aan de betreffende onder toezicht staande entiteit inzake de bevindingen van het uitgevoerde onderzoek en eventuele daartegen gemaakte bezwaren.
2. In de in lid 1 vermelde kennisgeving informeert de onderzoekseenheid de onder toezicht staande entiteit omtrent het recht schriftelijk haar oordeel kenbaar te maken aan de onderzoekseenheid met betrekking tot de feitelijke resultaten en de daarin uiteengezette bezwaren die zijn gerezen tegen de entiteit, inclusief de individuele bepalingen waar beweerdelijk inbreuk op is gepleegd, waarbij een redelijke tijdslimiet wordt gegeven voor de ontvangst van een dergelijk oordeel. De ECB is niet verplicht rekening te houden met schriftelijke oordelen die na verstrijking van de door de onderzoekseenheid gestelde tijdslimiet zijn ontvangen.
3. De onderzoekseenheid kan tevens, na de onder lid 1 gedane kennisgeving, de betreffende onder toezicht staande entiteit uitnodigen een mondelinge zitting bij te wonen. De partijen die aan het onderzoek zijn onderworpen mogen tijdens de zitting vertegenwoordigd en/of geassisteerd worden door advocaten of andere gekwalificeerde personen. Mondelinge zittingen vinden niet plaats in het openbaar.
4. Het recht van de onder toezicht staande entiteit die aan het onderzoek wordt onderworpen tot toegang tot het dossier van de onderzoekseenheid wordt bepaald in overeenstemming met artikel 32.
Artikel 127
Onderzoek van het dossier door de Raad van toezicht
1. Indien een onderzoekseenheid van mening is dat een administratieve sanctie moet worden opgelegd aan een onder toezicht staande entiteit, dient de onderzoekseenheid een voorstel voor een volledig ontwerpbesluit in bij de Raad van toezicht, waarin wordt bepaald dat de betreffende onder toezicht staande entiteit een schending heeft gepleegd en waarin de op te leggen administratieve sanctie wordt gespecificeerd. De onderzoekseenheid legt tevens haar onderzoeksdossier voor aan de Raad van toezicht.
2. De onderzoekseenheid baseert haar voorstel voor een volledig ontwerpbesluit slechts op feiten en punten van bezwaar ten aanzien waarvan de onder toezicht staande entiteit in de gelegenheid is gesteld te reageren.
3. Indien de Raad van toezicht van mening is dat het door de onderzoekseenheid ingediende dossier incompleet is, kan de Raad van toezicht het dossier terugsturen aan de onderzoekseenheid, vergezeld van een met redenen omkleed verzoek tot verschaffing van aanvullende informatie. Artikel 125 is van overeenkomstige toepassing.
4. Indien de Raad van toezicht op basis van een compleet dossier instemt met het voorstel voor een volledig ontwerpbesluit van de onderzoekseenheid met betrekking tot één of meer schendingen en de feitelijke basis voor een dergelijk besluit, zal de Raad van toezicht het volledige door de onderzoekseenheid voorgestelde ontwerpbesluit vaststellen met betrekking tot de schending(en) die ook naar de mening van de Raad van toezicht hebben plaatsgevonden. Voor zover de Raad van toezicht het oneens is met het voorstel, wordt een besluit genomen in overeenstemming met de relevante leden van dit artikel.
5. Indien de Raad van toezicht op basis van een compleet dossier van mening is dat de feiten zoals beschreven in het in lid 1 vermelde voorstel voor een volledig ontwerpbesluit niet voldoende bewijs opleveren van een schending zoals vermeld in artikel 124, kan zij een compleet ontwerpbesluit vaststellen waarbij de zaak wordt gesloten.
6. Indien de Raad van toezicht, op basis van een compleet dossier, het eens is met de vaststelling in het voorstel voor een volledig ontwerpbesluit van de onderzoekseenheid dat de betreffende onder toezicht staande entiteit een schending heeft gepleegd, maar het niet eens is met de voorgestelde aanbeveling inzake administratieve sancties, zal de Raad van toezicht het volledige ontwerpbesluit vaststellen, waarbij een specificatie wordt gegeven van de administratieve sanctie die gepast is naar de mening van de Raad van toezicht.
7. Indien de Raad van toezicht op basis van een compleet dossier niet instemt met het voorstel van de onderzoekseenheid, maar concludeert dat een andere schending is gepleegd door een onder toezicht staande entiteit, of dat er een andere feitelijke basis bestaat voor het voorstel van de onderzoekseenheid, zal de Raad van toezicht de betreffende onder toezicht staande entiteit schriftelijk op de hoogte brengen van diens bevindingen en van de tegen de betreffende onder toezicht staande entiteit gerezen bezwaren. Artikel 126, leden 2, 3 en 4, is van overeenkomstige toepassing met betrekking tot de Raad van toezicht.
8. De Raad van toezicht bereidt een compleet ontwerpbesluit voor waarin wordt vastgesteld of de betreffende onder toezicht staande entiteit al dan niet een schending heeft gepleegd en geeft in detail aan welke eventuele administratieve sancties moeten worden opgelegd.
9. Volledige ontwerpbesluiten die zijn aangenomen door de Raad van toezicht en voorgelegd worden aan de Raad van bestuur dienen slechts op feiten en bezwaren gebaseerd te zijn ten aanzien waarvan de onder toezicht staande entiteit in de gelegenheid is gesteld te reageren.
Artikel 128
Definitie van totale jaaromzet met betrekking tot de vaststelling van de bovengrens voor administratieve geldelijke sancties
De totale jaaromzet zoals vermeld in artikel 18, lid 1, van de GTM-verordening wordt gedefinieerd als de jaaromzet zoals vermeld in artikel 67 van Richtlijn 2013/36/EU van een onder toezicht staande entiteit op basis van de meest recente beschikbare jaarrekening van een dergelijke onder toezicht staande entiteit. Indien de onder toezicht staande entiteit die de schending heeft gepleegd deel uitmaakt van een onder toezicht staande groep, is de betreffende totale jaaromzet gelijk aan de totale jaaromzet die blijkt uit de meest recente beschikbare geconsolideerde jaarrekening van de onder toezicht staande groep.
TITEL 3
DWANGSOMMEN
Artikel 129
Procedurele regels die van toepassing zijn op dwangsommen
1. Indien er sprake is van een voortdurende schending van een verordening of toezichtbesluit van de ECB, kan de ECB een dwangsom opleggen ter afdwinging van voldoening door de betrokken personen aan de verordening of het toezichtbesluit. De ECB past de procedurele regels van artikel 22 van de GTM-verordening toe, alsmede die van titel 2 van deel III van deze verordening.
2. Een dwangsom dient doeltreffend en proportioneel te zijn. De dwangsom wordt berekend voor iedere dag dat de schending voortduurt totdat de betrokken person voldoet aan de betreffende verordening of het toezichtbesluit van de ECB.
3. De bovengrens voor dwangsommen is de grens zoals aangegeven in Verordening (EG) nr. 2532/98. De betreffende periode vangt aan op de in het besluit tot oplegging van een dwangsom aangegeven datum. De vroegste datum die in dat besluit is vastgelegd is de datum waarop de betrokken persoon een schriftelijke kennisgeving ontvangt omtrent de redenen van de ECB voor oplegging van een dwangsom.
4. Dwangsommen kunnen opgelegd worden voor perioden van maximaal zes maanden volgend op de datum in het in lid 3 vermelde besluit.
TITEL 4
TERMIJNEN
Artikel 130
Vervaltermijnen inzake de oplegging van administratieve sancties
1. De bevoegdheid van de ECB tot oplegging van administratieve sancties aan onder toezicht staande entiteiten is onderworpen aan een vervaltermijn van vijf jaar, welke termijn aanvangt op de dag waarop de schending wordt gepleegd. In het geval van voortdurende of herhaalde schendingen begint de vervaltermijn te lopen op de dag waarop de schending eindigt.
2. Iedere door de ECB genomen maatregel in het kader van het onderzoek of de procedures met betrekking tot een schending op basis van artikel 124 heeft tot gevolg dat de verjaringstermijn voor het opleggen van administratieve geldelijke sancties wordt gestuit. De verjaringstermijn wordt gestuit met ingang van de datum waarop de betreffende onder toezicht staande entiteit in kennis wordt gesteld van de maatregel.
3. Iedere stuiting heeft als gevolg dat de verjaringstermijn opnieuw aanvangt. De verjaringstermijn zal echter uiterlijk vervallen op de datum waarop een periode gelijk aan twee maal de duur van de verjaringstermijn is verstreken zonder dat de ECB een administratieve geldelijke sanctie heeft opgelegd. Die periode wordt verlengd met elke periode gedurende welke de verjaringstermijn wordt geschorst met inachtneming van lid 5.
4. De verjaringstermijn voor de oplegging van administratieve sancties wordt geschorst tijdens elke periode gedurende welke het besluit van de Raad van bestuur van de ECB is onderworpen aan een toetsingsprocedure voor de Administratieve Raad voor toetsing of onderwerp is van een beroepsprocedure voor het Hof van Justitie.
5. De verjaringstermijn wordt eveneens geschorst gedurende de periode dat strafrechtelijke procedures aanhangig zijn tegen de onder toezicht staande entiteit met betrekking tot dezelfde feiten.
Artikel 131
Verjaringstermijnen voor de tenuitvoerlegging van administratieve sancties
1. De bevoegdheid van de ECB tot tenuitvoerlegging van een genomen besluit krachtens artikel 18, lid 1 en lid 7, van de GTM-verordening is onderworpen aan een verjaringstermijn van vijf jaar, welke termijn begint te lopen op de dag van vaststelling van het besluit in kwestie.
2. Iedere maatregel van de ECB ter afdwinging van betaling of handhaving van algemene betalingsvoorwaarden krachtens de betreffende administratieve sanctie, heeft tot gevolg dat de verjaringstermijn voor de tenuitvoerlegging van administratieve sancties wordt gestuit.
3. Iedere stuiting heeft als gevolg dat de verjaringstermijn opnieuw aanvangt.
4. De verjaringstermijn voor de tenuitvoerlegging van administratieve sancties wordt geschorst gedurende de periode dat:
a)
een betalingstermijn loopt;
b)
afdwinging van betaling is geschorst op grond van een besluit van ofwel de Raad van bestuur van de ECB ofwel het Hof van Justitie.
TITEL 5
PUBLICATIE VAN BESLUITEN EN UITWISSELING VAN INFORMATIE
Artikel 132
Publicatie van besluiten met betrekking tot administratieve sancties
1. De ECB publiceert ieder besluit tot oplegging van een administratieve sanctie zoals gedefinieerd in artikel 120 aan een onder toezicht staande entiteit in een deelnemende lidstaat onverwijld nadat de onder toezicht staande entiteit hiervan in kennis is gesteld, op haar website onder vermelding van de gegevens betreffende de soort en aard van de schending en de identiteit van de betreffende onder toezicht staande entiteit, tenzij publicatie op deze wijze:
a)
de stabiliteit van de financiële markten of een aanhangig crimineel onderzoek in gevaar zou brengen; of
b)
disproportionele schade zou toebrengen, voor zover dit kan worden bepaald, aan de betreffende onder toezicht staande entiteit.
Onder dergelijke omstandigheden worden besluiten omtrent administratieve sancties anoniem gepubliceerd. Indien het aannemelijk is dat dergelijke omstandigheden binnen een redelijke termijn voorbij zullen zijn, kan publicatie op basis van dit lid eventueel worden uitgesteld gedurende een dergelijke periode.
2. Indien een beroepsprocedure aanhangig is bij het Hof van Justitie met betrekking tot een onder lid 1 genoemd besluit, publiceert de ECB tevens onverwijld de status van het betreffende beroep en de uitkomst daarvan op haar officiële website.
3. De ECB zorgt ervoor dat de op grond van lid 1 en 2 gepubliceerde informatie ten minste vijf jaar op haar website blijft staan.
Artikel 133
Informeren van de EBA
Met inachtneming van het beroepsgeheim zoals vermeld in artikel 27 van de GTM-verordening, brengt de ECB de EBA op de hoogte van alle administratieve sancties zoals gedefinieerd in artikel 120 die zijn opgelegd aan een onder toezicht staande entiteit in een eurogebiedlidstaat, inclusief beroepsprocedures met betrekking tot dergelijke sancties en de uitkomst daarvan.
TITEL 6
SAMENWERKING TUSSEN DE ECB EN NBA’S IN EUROGEBIEDLIDSTATEN OP GROND VAN ARTIKEL 18, LID 5, VAN DE GTM-VERORDENING
Artikel 134
Belangrijke onder toezicht staande entiteiten
1. Met betrekking tot belangrijke onder toezicht staande entiteiten leidt een NBA alleen op verzoek van de ECB procedures in indien dit nodig is in het kader van de uitoefening van de aan de ECB op basis van de GTM-verordening opgedragen taken, met als doel het treffen van maatregelen ter garandering dat passende sancties worden opgelegd in de gevallen die niet door artikel 18, lid 1, van de GTM-verordening worden gedekt. Dergelijke gevallen omvatten de toepassing van:
a)
niet-geldelijke sancties in geval van een schending van rechtstreeks toepasselijk Unierecht door rechtspersonen of natuurlijke personen, alsmede alle geldelijke sancties in geval van een schending van rechtstreeks toepasselijk Unierecht door natuurlijke personen;
b)
geldboeten of niet-geldelijke sancties in geval van een schending door rechtspersonen of natuurlijke personen van nationaal recht tot tenuitvoerlegging van Unierichtlijnen;
c)
geldboeten of niet-geldelijke sancties die opgelegd worden op basis van relevante nationale wetgeving waarbij specifieke bevoegdheden worden toegekend aan de NBA’s in eurogebiedlidstaten die momenteel niet zijn vereist op basis van het toepasselijke Unierecht.
De bepalingen van dit artikel doen geen afbreuk aan de mogelijkheid voor een NBA om procedures op eigen initiatief op te starten met betrekking tot de toepassing van nationaal recht inzake niet aan de ECB opgedragen taken.
2. Een NBA kan de ECB verzoeken een procedure in te leiden in de gevallen zoals vermeld in lid 1.
3. Een NBA van een deelnemende lidstaat stelt de ECB in kennis van de afronding van een sanctieprocedure die is ingesteld op verzoek van de ECB krachtens lid 1. De ECB wordt in het bijzonder op de hoogte gebracht van eventuele opgelegde sancties.
Artikel 135
Rapportage inzake minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten
De betreffende NBA stelt de ECB regelmatig in kennis van alle administratieve sancties die zijn opgelegd aan minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten in samenhang met de uitoefening van haar toezichtstaken.
TITEL 7
STRAFBARE FEITEN
Artikel 136
Bewijs van feiten die mogelijk een strafbaar feit inhouden
Indien de ECB tijdens de uitoefening van haar taken op basis van de GTM-verordening reden heeft om te vermoeden dat er een strafbaar feit is gepleegd, verzoekt zij de betreffende NBA de zaak voor te leggen aan de bevoegde autoriteiten ten behoeve van onderzoek en mogelijk strafrechtelijke vervolging op basis van nationaal recht.
TITEL 8
OPBRENGSTEN UIT SANCTIES
Artikel 137
Opbrengsten uit sancties
De opbrengsten uit administratieve sancties die door de ECB zijn opgelegd op basis van artikel 18, lid 1 en lid 7, van de GTM-verordening, zijn eigendom van de ECB.
DEEL XI
Toegang tot informatie, rapportages, onderzoeken en inspectie ter plaatse
TITEL 1
ALGEMENE BEGINSELEN
Artikel 138
Samenwerking tussen de ECB en NBA’s met betrekking tot de bevoegdheden die zijn vermeld in artikel 10 tot en met 13 van de GTM-verordening
De in dit deel vastgelegde bepalingen zijn van toepassing op belangrijke onder toezicht staande entiteiten. Ze zijn tevens van toepassing op minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten indien de ECB op basis van artikel 6, lid 5, onder d), van de GTM-verordening besluit de bevoegdheden uit te oefenen die zijn vermeld in artikel 10 tot en met 13 van de GTM-verordening met betrekking tot een minder belangrijke onder toezicht staande entiteit. Dit doet echter geen afbreuk aan de bevoegdheid van de NBA’s om rechtstreeks toezicht uit te oefenen op minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten krachtens artikel 6, lid 6, van de GTM-verordening.
TITEL 2
SAMENWERKING MET BETREKKING TOT VERZOEKEN OM INFORMATIE
Artikel 139
Ad-hocverzoeken om informatie krachtens artikel 10 van de GTM-verordening
1. In overeenstemming met artikel 10 van de GTM-verordening en met inachtneming van en ter naleving van toepasselijk Unierecht, kan de ECB een rechtspersoon of natuurlijke persoon die is vermeld in artikel 10, lid 1, daarvan verzoeken alle informatie te verschaffen die benodigd is voor de uitoefening van de op basis van de GTM-verordening aan haar opgedragen taken. De ECB specificeert de betreffende informatie alsmede een redelijke tijdslimiet waarbinnen de informatie aan de ECB verschaft moet worden.
2. Voordat een verzoek tot informatieverschaffing op basis van artikel 10, lid 1, van de GTM-verordening wordt gedaan, neemt de ECB eerst de informatie in overweging die reeds ter beschikking staat van de NBA’s.
3. De ECB stelt kopieën beschikbaar aan de betrokken NBA van alle informatie die zij heeft ontvangen van de rechtspersoon of natuurlijke persoon aan wie het verzoek tot informatie was gericht.
TITEL 3
RAPPORTAGE
Artikel 140
Taken in verband met toezichtrapportage aan bevoegde autoriteiten
1. De ECB is verantwoordelijk voor de naleving van relevant Unierecht waarbij eisen worden gesteld aan kredietinstellingen met betrekking tot het rapporteren aan bevoegde autoriteiten.
2. Hiervoor beschikt de ECB over de taken en bevoegdheden met betrekking tot belangrijke onder toezicht staande entiteiten zoals neergelegd in relevant Unierecht inzake toezichtrapportage. De NBA’s hebben de taken en bevoegdheden met betrekking tot minder belangrijke onder toezicht staande entiteiten zoals neergelegd in relevant Unierecht inzake rapportage aan bevoegde autoriteiten.
3. Niettegenstaande lid 2 en tenzij anderszins bepaald, geeft iedere onder toezicht staande entiteit aan haar betreffende NBA alle informatie door die regelmatig gerapporteerd dient te worden op basis van het toepasselijke Unierecht. Tenzij uitdrukkelijk anders geregeld, wordt alle door onder toezicht staande entiteiten gerapporteerde informatie overlegd aan de NBA’s, die de initiële datacontroles uitvoeren en de informatie ter beschikking stellen aan de ECB.
4. De ECB organiseert de processen met betrekking tot de verzameling en kwaliteitscontrole van door onder toezicht staande entiteiten gerapporteerde gegevens, zulks met inachtneming en ter naleving van toepasselijk Unierecht en technische implementatienormen van het EBA.
Artikel 141
Verzoeken om informatie op gezette tijden krachtens artikel 10 van de GTM-verordening
1. In overeenstemming met artikel 10 van de GTM-verordening, in het bijzonder de bevoegdheid van de ECB om op gezette tijden verschaffing van informatie te vereisen en in gespecificeerde formaten voor toezichtdoeleinden en aanverwante statistische doeleinden, en met inachtneming en ter voldoening aan relevant Unierecht, kan de ECB onder toezicht staande entiteiten verzoeken aanvullende toezichtinformatie te verschaffen indien dergelijke informatie benodigd is door de ECB ter vervulling van de aan haar door de GTM-verordening opgedragen taken. Met inachtneming van de in relevant Unierecht uiteengezette bepalingen, kan de ECB in het bijzonder de informatiecategorieën specificeren die gerapporteerd moeten worden, evenals de processen, formaten, frequentie en termijnen voor de verschaffing van de betreffende informatie.
2. Indien de ECB aan rechtspersonen of natuurlijke personen zoals gespecificeerd in artikel 10, lid 1, van de GTM-verordening verzoekt om op gezette tijden informatie te verschaffen, zijn artikel 140, lid 3 en lid 4, van deze verordening van overeenkomstige toepassing.
TITEL 4
SAMENWERKING MET BETREKKING TOT ALGEMENE ONDERZOEKEN
Artikel 142
Entameren van algemeen onderzoek op basis van artikel 11 van de GTM-verordening
De ECB doet onderzoek naar in artikel 10, lid 1, van de GTM-verordening vermelde rechtspersonen of natuurlijke personen op basis van een ECB-besluit. Een dergelijk besluit specificeert alle volgende zaken:
a)
de wettelijke basis voor het besluit en het doel daarvan;
b)
de intentie tot uitoefening van de in artikel 11, lid 1, van de GTM-verordening neergelegde bevoegdheden;
c)
het feit dat obstructie van het onderzoek door de persoon die wordt onderzocht een schending inhoudt van een ECB-besluit in de zin van artikel 18, lid 7, van de GTM-verordening, zonder afbreuk te doen aan nationaal recht zoals vastgelegd in artikel 11, lid 2, van de GTM-verordening.
TITEL 5
INSPECTIES TER PLAATSE
Artikel 143
ECB-besluit tot uitvoering van een inspectie ter plaatse krachtens artikel 12 van de GTM-verordening
1. Met inachtneming van artikel 12 van de GTM-verordening, benoemt de ECB ter uitvoering van de aan haar door de GTM-verordening opgedragen taken teams voor inspectie ter plaatse zoals vastgelegd in artikel 144 teneinde alle benodigde inspecties ter plaatse uit te voeren in de gebouwen van een rechtspersoon zoals vermeld in artikel 10, lid 1, van de GTM-verordening.
2. Onverminderd artikel 142 en krachtens artikel 12, lid 3, van de GTM-verordening, worden inspecties ter plaatse uitgevoerd op basis van een ECB-besluit, dat minimaal de volgende zaken specificeert:
a)
het onderwerp en doel van de inspectie per plaatse;
b)
het feit dat obstructie van de inspectie per plaatse door de rechtspersoon die wordt onderzocht een schending inhoudt van een ECB-besluit in de zin van artikel 18, lid 7, van de GTM-verordening, zonder afbreuk te doen aan nationaal recht zoals vastgelegd in artikel 11, lid 2, van de GTM-verordening.
3. Indien de inspectie ter plaatse volgt op een onderzoek dat is uitgevoerd op basis van een ECB-besluit zoals vermeld in artikel 142, en mits de inspectie ter plaatse hetzelfde doel en dezelfde reikwijdte heeft als het onderzoek, wordt aan de door de ECB en een NBA geautoriseerde functionarissen en andere personen recht van toegang gegeven tot de bedrijfsgebouwen en bedrijfsterreinen van de rechtspersoon afhankelijk van het onderzoek op basis van hetzelfde besluit, in overeenstemming met artikel 12, lid 2 en lid 4, van de GTM-verordening en zonder afbreuk te doen aan artikel 13 daarvan.
Artikel 144
Oprichting en samenstelling van teams voor inspectie ter plaatse
1. De ECB is belast met de oprichting en de samenstelling van teams voor inspectie ter plaatse waar de NBA’s bij worden betrokken, in overeenstemming met artikel 12 van de GTM-verordening.
2. De ECB benoemt het hoofd van het team voor inspectie ter plaatse uit ECB- en NBA- personeelsleden.
3. De ECB en de NBA’s plegen overleg met elkaar en komen tot overeenstemming met betrekking tot het gebruik van NBA-middelen met betrekking tot de teams voor inspectie ter plaatse.
Artikel 145
Procedure en kennisgeving van een inspectie ter plaatse
1. De ECB stelt een rechtspersoon die is onderworpen aan een inspectie ter plaatse in kennis van het ECB-besluit zoals vermeld in artikel 143, lid 2, en van de identiteit van de leden van het team voor inspectie ter plaatse, zulks ten minste vijf werkdagen voor de aanvang van de inspectie ter plaatse. Zij brengt de NBA van de lidstaat waar de inspectie ter plaatse zal worden uitgevoerd op de hoogte ten minste één week voor kennisgeving inzake de inspectie te doen aan de rechtspersoon die wordt onderworpen aan de inspectie ter plaatse.
2. Indien vereist in het kader van de juiste uitvoering en de doelmatigheid van de inspectie, kan de ECB een inspectie ter plaatse uitvoeren zonder de betreffende onder toezicht staande entiteit hier vooraf van in kennis te stellen. De NBA zal zo spoedig mogelijk voor aanvang van een dergelijke inspectie ter plaatse in kennis worden gesteld.
Artikel 146
Uitvoering van de inspectie ter plaatse
1. Diegenen die de inspectie ter plaatse uitvoeren, volgen de instructies op van het hoofd van het team voor inspectie ter plaatse.
2. Indien de entiteit die wordt onderworpen aan de inspectie ter plaatse een belangrijke onder toezicht staande entiteit is, is het hoofd van het team voor inspectie ter plaatse verantwoordelijk voor de coördinatie tussen het team voor inspectie ter plaatse en het gezamenlijk toezichthoudend team dat belast is met het toezicht op die belangrijke onder toezicht staande entiteit.
DEEL XII
OVERGANGSBEPALINGEN EN SLOTBEPALINGEN
Artikel 147
Aanvang van rechtstreeks toezicht door de ECB wanneer de ECB voor het eerst haar taken op zich neemt
1. Ten minste twee maanden voor 4 november 2014 zal de ECB een besluit richten tot iedere onder toezicht staande entiteit ten aanzien waarvan zij de taken op zich neemt zoals aan haar opgedragen door de GTM-verordening, waarin wordt bevestigd dat het een belangrijke onder toezicht staande entiteit is. Voor entiteiten die onderdeel uitmaken van een belangrijke onder toezicht staande groep, notificeert de ECB het ECB-besluit aan de onder toezicht staande entiteit op het hoogste consolidatieniveau binnen de deelnemende lidstaten en verzekert dat alle onder toezicht staande entiteiten binnen de belangrijke onder toezicht staande groep genoegzaam geïnformeerd worden. Deze besluiten zijn van kracht vanaf 4 november 2014.
2. Niettegenstaande lid 1 zal de ECB, indien zij voor 4 november 2014 begint met de uitoefening van de aan haar opgedragen taken, een besluit richten tot de betreffende entiteit en de betreffende NBA’s. Tenzij anders bepaald in dat besluit, is een dergelijk besluit van kracht vanaf de kennisgeving. De betreffende NBA’s worden vooraf geïnformeerd met betrekking tot de intentie een dergelijk besluit zo spoedig mogelijk uit te vaardigen.
3. Voorafgaande aan de vaststelling van een in lid 1 vermeld besluit, stelt de ECB de betreffende onder toezicht staande entiteit in de gelegenheid schriftelijk een oordeel te geven.
Artikel 148
Vaststelling van het formaat van het rapport inzake de toezichthistorie en het risicoprofiel dat door NBA’s aan de ECB wordt verschaft
1. De NBA’s geven uiterlijk op 4 augustus 2014 de identiteit van de kredietinstellingen door aan de ECB aan wie zij een vergunning hebben afgegeven alsmede een rapport met betrekking tot die kredietinstellingen in een door de ECB gespecificeerd formaat.
2. Niettegenstaande lid 1 kan de ECB, indien zij voor 4 november 2014 begint met de uitoefening van de aan haar opgedragen taken, de NBA’s verzoeken de identiteit van de betreffende kredietinstellingen door te geven aan de ECB alsmede een rapport in een door de ECB gespecificeerd formaat binnen een redelijke tijdslimiet die in het verzoek aangegeven zal worden.
Artikel 149
Continuïteit van bestaande procedures
1. Tenzij anders beslist door de ECB, zijn de in artikel 48 vastgelegde procedures van toepassing indien een NBA voor 4 november 2014 toezichtprocedures heeft opgestart ten aanzien waarvan de ECB bevoegd wordt op basis van de GTM-verordening.
2. In afwijking van artikel 48 is dit artikel van toepassing op gezamenlijke procedures.
Artikel 150
Door de NBA’s genomen toezichtbesluiten
Onverminderd de uitoefening door de ECB van de aan haar door de GTM-verordening opgedragen bevoegdheden, blijven toezichtbesluiten die door NBA’s voor 4 november 2014 zijn genomen, onaangetast.
Artikel 151
Lidstaten die de euro als munt zullen hebben
1. Met inachtneming van lid 2, onder omstandigheden waarin een derogatie op basis van artikel 139 VWEU wordt ingetrokken voor een lidstaat in overeenstemming met artikel 140, lid 2, VWEU, zijn de artikelen 148, 149 en 150 van overeenkomstige toepassing met betrekking op toezichtprocedures of besluiten die zijn geïnitieerd of genomen door de NBA van die lidstaat.
2. De verwijzing naar 4 november 2014 in artikel 149 en artikel 150 wordt geacht een verwijzing te zijn naar de datum waarop de euro wordt aangenomen door de betreffende lidstaat.
Artikel 152
Continuïteit van bestaande regelingen
Alle bestaande samenwerkingsregelingen met andere autoriteiten die zijn aangegaan door een NBA voor 4 november 2014 en die ten minste gedeeltelijk taken bestrijken die op basis van de GTM-verordening worden overgedragen aan de ECB blijven van kracht. De ECB kan besluiten deel te nemen aan dergelijke bestaande samenwerkingsregelingen in overeenstemming met de procedure die van toepassing is op de regelingen in kwestie of nieuwe samenwerkingsregelingen aangaan met derden met betrekking tot de taken die aan haar zijn opgedragen door de GTM-verordening. Een NBA zet de toepassing van bestaande samenwerkingsregelingen slechts voort in de mate waarin deze niet worden vervangen door ECB- samenwerkingsregelingen. Indien dit nodig is voor de uitvoering van de bestaande samenwerkingsregelingen, is de NBA verantwoordelijk voor het assisteren van de ECB, in het bijzonder door de uitoefening van haar rechten en verantwoordelijkheden op basis van de regelingen in samenwerking met de ECB.
Artikel 153
Slotbepalingen
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in de lidstaten in overeenstemming met de Verdragen.
Gedaan te Frankfurt am Main, 16 april 2014.