PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/501
ze dne 24. března 2015
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 26. června 2014 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antidumpingové šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“) do Unie na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Komise zahájila toto šetření na základě podnětu podaného dne 13. května 2014 sdružením Eurofer (dále jen „žadatel“) jménem výrobců plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii, kteří podali podnět. Žadatel představuje přibližně 50 % celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.
(3)
Dne 14. srpna 2014 Komise zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření. Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (3).
1.2. Celní evidence
(4)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 15. prosince 2014 prováděcí nařízení (EU) č. 1331/2014 (4), kterým se zavádí celní evidence dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, a to počínaje dnem 17. prosince 2014.
1.3. Zúčastněné strany
(5)
V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínské a tchajwanské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. Komise o zahájení šetření rovněž informovala výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) a Jihoafrické republice a vyzvala je k účasti. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o USA jako o třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(6)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
a) Výběr vzorku
(7)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
Výběr vzorku výrobců v Unii
(8)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vybrala prozatímní vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali přibližně 50 % objemu výroby. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k prozatímnímu vzorku vyjádřily. K prozatímnímu vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky a prozatímní vzorek byl potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
Výběr vzorku dovozců
(9)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet jedna dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek čtyři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace.
(11)
Komise obdržela připomínky týkající se vlastnické struktury jednoho z vybraných dovozců. Zúčastněné strany tvrdily, že jeden dovozce by do vzorku neměl být zahrnut, protože je ve spojení s jedním výrobcem v Unii. Tento dovozce však nebyl ve spojení s žádnými výrobci v Unii během období šetření, nýbrž až následně. Kromě toho pojem „dovozce, který není ve spojení“, znamená, že daný dovozce není ve spojení s vyvážejícími výrobci. Dovozce, který není ve spojení, totiž může být ve spojení s výrobcem v Unii.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zástupce Tchaj-wanu při EU, aby našli a/nebo kontaktovali případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem devět údajných vyvážejících výrobců. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vývozců (z nichž tři jsou ve spojení) na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(14)
Šetření ukázalo, že dvě společnosti zařazené do vzorku a dvě spolupracující společnosti nezařazené do vzorku nesplňují definici vyvážejícího výrobce, jelikož působí pouze jako střediska služeb a dotčený výrobek používají jako výrobní vstup. Bylo zjištěno, že tyto společnosti nemají zařízení pro válcování za tepla ani za studena a jejich přidaná hodnota je s ohledem na náklady jejich vstupů nevýznamná. Ve skutečnosti kupují a prodávají různé druhy dotčeného výrobku (viz 26. až 28. bod odůvodnění níže).
(15)
Jedna z těchto společností je však ve spojení s vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku. Proto byla v šetření považována za součást uvedené skupiny společností. Po vyloučení společnosti, jež neodpovídala definici vyvážejícího výrobce, ze vzorku představuje zbytek vzorku nejméně zhruba 48 % celkového objemu vývozu z Tchaj-wanu do Unie a přibližně 80 % domácího prodeje na Tchaj-wanu. Vzorek byl tudíž stále reprezentativní.
(16)
Komise vyloučila z výpočtu všech individuálních dumpingových rozpětí a úrovně pro odstranění újmy ostatní tři společnosti. V důsledku toho nebyla pro tyto tři společnosti stanovena žádná celní sazba.
Individuální zjišťování
(17)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu požádal o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a toto individuální zjišťování mu bylo přiznáno.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala orgány ČLR, aby našly a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(19)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v ČLR. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností ze dvou skupin na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
b) Formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství pro vyvážející výrobce v ČLR
(20)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství všem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, známému sdružení vyvážejících výrobců a orgánům ČLR. Žádný z vyvážejících výrobců o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
c) Dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky čínským a tchajwanským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování, výrobcům ve dvou potenciálních srovnatelných zemích, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili.
(22)
Na dotazník odpověděli čtyři čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, čtyři tchajwanští vyvážející výrobci zařazení do vzorku (včetně dvou, kteří - jak se ukázalo - nebyli vyvážejícími výrobci), jeden tchajwanský vyvážející výrobce, který žádal o individuální zjišťování, dva výrobci v USA (srovnatelné zemi), čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazení do vzorku a šest uživatelů.
d) Inspekce na místě
(23)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itálie
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios a Madrid, Španělsko
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francie
Středisko služeb společnosti Acciai Speciali Terni S.P.A., které je ve spojení
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Itálie
Žadatel
-
Eurofer, Brusel, Belgie
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Šanghaj
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
Dovozce v Unii, který je ve spojení s výrobcem
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburk, Německo
(24)
Komise uspořádala slyšení, včetně slyšení u úředníka pro slyšení, s vyvážejícími výrobci, sdruženími a dovozci.
1.4. Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(26)
Dotčeným výrobkem jsou ploché válcované výrobky z korozivzdorné oceli, dále již neupravené, pouze válcované za studena (úběrem za studena) pocházející z Číny a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89 (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli mají širokou škálu použití, například při výrobě domácích spotřebičů (například vnitřních částí praček a myček nádobí), svařovaných trubek a zdravotnických prostředků, jakož i v odvětví zpracování potravin a v automobilovém průmyslu.
(28)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2.2. Obdobný výrobek
(29)
Bylo zjištěno, že ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné v dotčených zemích a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Zúčastněné strany tvrdily, že některé typy výrobku (včetně úzkých a precizních pásků) by měly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože výrobci v Unii nemohou plně zásobovat těmito segmenty trhu. Výrobní odvětví Unie však poskytlo důkazy, že jsou těmito segmenty trhu skutečně schopni plně zásobovat.
(31)
Pokud jde o precizní pásky, strany dále tvrdily, že Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise rozhodlo o vyloučení tohoto typu výrobku z příslušného výrobkového trhu, a to ve své analýze týkající se spojení podniků Outokumpu/INOXUM (5). Nicméně definice trhu ve věci týkající se spojení podniků se zaměřuje na nahraditelnost na straně poptávky a na straně nabídky. V případě antidumpingu je trh definován fyzickými vlastnostmi výrobku, který je předmětem šetření. Proto se v případě antidumpingu mohou typy výrobku lišit v některých parametrech (šířka, tolerance, mechanické vlastnosti). Kromě toho tento typ výrobku byl od samého počátku součástí šetření, jelikož výrobci precizních pásků v Unii byli kontaktováni při ověření postavení.
(32)
Komise proto tvrzení odmítla a rozsah definice výrobku, který je předmětem šetření, ponechala beze změny.
3. DUMPING
3.1. ČLR
3.1.1. Běžná hodnota
3.1.1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 uvedeného nařízení pro vyvážející výrobce v ČLR, kteří podali žádost a prokázali, že splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, a mohlo by jim být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, si Komise vyžádala nezbytné informace tím, že požádala vyvážející výrobce o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Žádný z nich o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
3.1.1.2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi.
(36)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Komise kontaktovala řadu potenciálních srovnatelných zemích (Indii, Jižní Afriku, Jižní Koreu, Tchaj-wan a USA) a na základě obdržených informací požádala 32 známých výrobců obdobného výrobku v Jižní Africe, Jižní Koreji a USA o poskytnutí informací. O výrobcích v Indii neobdržela žádné informace, a Indie tudíž nemohla být považována za potenciální srovnatelnou zemi. Tchaj-wan je předmětem stejného šetření, a informace poskytnuté výrobci, jichž se šetření týkalo, byly tedy za tímto účelem zohledněny.
(38)
Pouze dva výrobci v USA odpověděli na dotazník pro výrobce ve srovnatelné zemi. Komise tedy musela vybrat mezi USA a Tchaj-wanem.
(39)
V USA existují alespoň čtyři velcí výrobci obdobného výrobku (tři jsou vertikálně integrovaní a jeden nikoli) a celková výroba a spotřeba jsou srovnatelné s ČLR. Na Tchaj-wanu existuje jedna velká vertikálně integrovaná skupina výrobců, která řídí trh bez ohledu na existenci několika malých neintegrovaných výrobců. Výrobní proces v USA je podobný jako na Tchaj-wanu a přinejmenším jako u některých vyvážejících výrobců v ČLR. Suroviny používané v USA a na Tchaj-wanu jsou v zásadě stejné. V USA existují antidumpingová cla namířená proti Japonsku, Jižní Koreji a Tchaj-wanu a na Tchaj-wanu cla namířená proti ČLR a Jižní Koreji. Nicméně dovoz obdobného výrobku do USA a na Tchaj-wan je významný a během období šetření představuje přibližně 17 %, resp. 37 % celkové spotřeby těchto států. Hlavními zeměmi vyvážejícími do USA jsou Mexiko, ČLR, Tchaj-wan, Francie, Finsko, Japonsko a Německo a na Tchaj-wan pak ČLR, Jižní Korea, Japonsko, Finsko a Vietnam.
(40)
S ohledem na tyto okolnosti jsou USA považovány za vhodnější srovnatelnou zemi ze dvou hlavních důvodů:
i)
zatímco trh v USA je velmi konkurenční, trh a ceny plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli na Tchaj-wanu se do značné míry řídí jednou skupinou společností,
ii)
domácí trh na Tchaj-wanu je podstatně menší než v ČLR a USA.
(41)
Zúčastněné strany nesouhlasily s použitím USA jako srovnatelné země především kvůli údajnému rozdílnému výrobnímu postupu a rozdílnému druhu surovin používaných při výrobě. Tvrdily, že v tomto ohledu bude Tchaj-wan, který je rovněž zahrnut do tohoto šetření, vhodnější srovnatelnou zemí než USA.
(42)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.1.1.3. Běžná hodnota (srovnatelná země)
(43)
Informace obdržené od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(44)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje dvou spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku každého čínského vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje dvou spolupracujících výrobců obdobného výrobku na domácím trhu ve srovnatelné zemi reprezentativní.
(45)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(46)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(47)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(48)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření. Komise zohlednila veškeré transakce vykázané jako domácí prodej, neboť nebyl důvod pochybovat o tom, že byl určen k domácí spotřebě.
(49)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
3.1.2. Vývozní cena
(50)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku prodávali výrobek na vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo - v případě jednoho vyvážejícího výrobce - prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce.
(51)
Jestliže vyvážející výrobci dotyčný výrobek prodávali na vývoz přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.
(52)
Pokud vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek na vývoz do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl dovezený výrobek v Unii poprvé znovu prodán nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy cen o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk.
3.1.3. Srovnání
(53)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.
(54)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
3.1.4. Dumpingová rozpětí
(55)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi (viz 43. až 49. bod odůvodnění výše) s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(56)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
U spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočítala Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě váženého průměru dumpingových rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 30,0 %.
(59)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v dotčené zemi stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(60)
Úroveň spolupráce byla považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky hodnotu té ze společností zařazených do vzorku, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(61)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 2
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
Všechny ostatní společnosti
34,9
3.2. Tchaj-wan
3.2.1. Běžná hodnota
(62)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého vyvážejícího výrobce, který je předmětem šetření, reprezentativní. Za vyvážející výrobce, kteří jsou předmětem šetření, Komise považovala vyvážející výrobce zařazené do vzorku a jednoho vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého během období šetření do Unie.
(63)
Komise zjistila, že objem domácího prodeje vykázaný vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, zahrnoval významné množství obdobného výrobku prodávaného distributorům, kteří jej dále vyváželi. Výpočet na základě dostupných údajů o výrobě od spolupracujících společností a statistik týkajících se dovozu a vývozu obdobného výrobku na Tchaj-wanu potvrdil, že domácí prodej vykázaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci zahrnoval přibližně 50 % nepřímého prodeje na vývoz, který nebyl určen k domácí spotřebě.
(64)
Komise dále zjistila, že na domácím trhu na Tchaj-wanu existoval systém slev. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vysvětlil, že tento systém byl vymyšlen s cílem poskytnout pobídku místním střediskům služeb (distributorům), která dále vyvážela jejich výrobky z oceli. Protože ceny stanovené na domácím trhu dvěma hlavními výrobci, včetně slev, jsou v širokém měřítku měsíčně sdělovány všem distributorům, bylo i při neexistenci slev poskytovaných jinými výrobci jejich odběratelům stanovování cen za zboží, jež končí na tuzemském trhu, i za dále vyvážené zboží značně ovlivněno tchajwanským systémem stanovování cen.
(65)
S ohledem na zjištění vyplývající z inspekcí na místě byli tři vyvážející výrobci požádáni, aby přezkoumali prodej, který vykázali pro domácí trh na Tchaj-wanu, a odstranili veškerý prodej, který nebyl určen k domácí spotřebě. Tito výrobci však pouze potvrdili, že neznali konečné místo určení obdobného výrobku, jejž prodávali svým zákazníkům.
(66)
Jak je vysvětleno výše v 63. bodě odůvodnění, a aby se zajistilo, že běžná hodnota se zakládala pouze na cenách stanovených pro domácí spotřebu, zaujala Komise k výpočtu prozatímního dumpingu konzervativní přístup a použila vykázaný prodej koncovým uživatelům na Tchaj-wanu. Komise považovala za koncové uživatele veškeré hospodářské subjekty, jež dále transformovaly obdobný výrobek na jiný výrobek, který již dále nebyl obdobným výrobkem. Z domácího prodeje byl vyloučen prodej distributorům nebo obchodníkům, protože Komise během šetření zjistila, že jeden z hlavních distributorů na Tchaj-wanu, který nakupoval velký objem obdobného výrobku, jejž jeho dodavatelé vykázali v rámci domácího prodeje, většinu takto zakoupeného objemu vyvážel.
(67)
Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku, který je předmětem šetření, na domácím trhu reprezentativní.
(68)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(69)
Poté Komise prověřovala, zda jsou typy výrobku prodávané výrobci, kteří jsou předmětem šetření, na jejich domácím trhu ve srovnání s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobku je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(70)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(71)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(72)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření.
(73)
Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(74)
Analýza domácího prodeje ukázala, že u některých typů výrobku byl domácí prodej ziskový a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření (v případě, že byly splněny podmínky uvedené výše v 71. bodě odůvodnění), nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje (v případě, že tyto podmínky splněny nebyly). Jelikož prodej některých typů obdobného výrobku byl nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy v běžném obchodním styku nebyl zjištěn žádný prodej, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(75)
Běžná hodnota byla vypočítána přidáním těchto položek k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly vyvážejícím výrobcům, kteří jsou předmětem šetření, během období šetření:
i)
vážených průměrných prodejních, režijních a správních nákladů vynaložených během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a
ii)
váženého průměrného zisku dosaženého během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(76)
U jednoho z šetřených vyvážejících výrobců byly upraveny výrobní náklady. Jelikož značné množství vstupů používaných k výrobě obdobného výrobku bylo rovněž zajištěno prostřednictvím dodavatele ve spojení, nahradila Komise náklady na nákup těchto vstupů výrobními náklady vstupů šetřeného vyvážejícího výrobce.
(77)
U téhož vyvážejícího výrobce Komise rovněž zjistila, že byla dvakrát započtena úprava o hodnotu šrotu, protože množství vstupů přetvořených na konečné výrobky bylo vykázáno jako čisté množství bez šrotu. Komise proto zamítla odpočty hodnoty šrotu z výrobních nákladů konečného výrobku.
(78)
U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají v reprezentativních množstvích, byly doplněny průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro tyto typy. U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, nebo jestliže nebyl zjištěn žádný prodej v běžném obchodním styku, byly doplněny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu.
3.2.2. Vývozní cena
(79)
Šetření vyvážející výrobci prodávali dotčený výrobek na vývoz buď přímo nezávislým odběratelům v Unii, nebo prostřednictvím nezávislých distributorů na Tchaj-wanu. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3. Srovnání
(80)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny šetřených vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu.
(81)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
(82)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nepoužili směnné kurzy uvedené v antidumpingových dotaznících, které jim byly zaslány před inspekcí na místě. Komise tudíž přepočítala transakce s použitím směnných kurzů uvedených v dotaznících.
3.2.4. Dumpingová rozpětí
(83)
U vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, včetně dvou společností ve spojení zařazených do vzorku a jedné společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Tabulka 3
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuální zjišťování)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(86)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 10,9 %.
(87)
U všech ostatních společností v dotčené zemi stanovila Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících společností do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(88)
Úroveň spolupráce byla v tomto případě považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(89)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 4
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(90)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devět známých výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na více než 3 miliony tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii. Největší výrobce v Unii nespolupracoval, ani neměl proti podnětu výhrady. Při šetření spolupracovalo šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii. Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
(92)
Zúčastněné strany tvrdily, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku by měl být vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, neboť podstatné množství dotčeného výrobku dovážel. Dovoz uskutečňovaný tímto výrobcem v Unii z dotčených zemí však představoval méně než 5 % celkového dovozu dotčeného výrobku a méně než 2 % objemu jeho prodeje v Unii. Na tomto základě se má v této fázi za to, že tento výrobce v Unii byl součástí výrobního odvětví Unie.
(93)
Zúčastněné strany tvrdily, že nezahrnutí největšího výrobce v Unii do vzorku činí vzorek nereprezentativním. Jak již bylo uvedeno, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Komise tudíž dospěla k závěru, že vzorek je reprezentativní. V každém případě se tento největší výrobce nepřihlásil.
4.2. Spotřeba v Unii
(94)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě údajů o objemech prodeje vlastní produkce výrobního odvětví Unie shromážděných od výrobců zařazených do vzorku, údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii a údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných ze statistik Eurostatu.
(95)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Spotřeba v Unii
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Index
100
103
103
104
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět, Eurostat.
(96)
Spotřeba v Unii během posuzovaného období průběžně rostla o 4 %.
4.3. Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(97)
Komise zjišťovala, zda by dovoz dotčeného výrobku z dotčených zemí neměl být posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(98)
Dumpingové rozpětí stanovené s ohledem na dovoz z ČLR a Tchaj-wanu bylo vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Podíl na trhu během období šetření činil 5,1 % pro Tchaj-wan a 4,3 % pro ČLR.
(99)
Podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a Tchaj-wanu a obdobným výrobkem byly podobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky soutěžily spolu navzájem i s obdobným výrobkem vyráběným v Unii, neboť všechny výrobky splňují stejné celosvětové normy, a jsou tudíž vzájemně zaměnitelné. Rovněž jsou prodávány prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů.
(100)
Tchajwanské sdružení odvětví železa a oceli (dále jen „TSIIA“) tvrdilo, že Komise by neměla souhrnně posuzovat účinky dumpingového dovozu z ČLR a Tchaj-wanu. Tvrdilo, že ačkoli ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli lze považovat za obdobné ve smyslu základního nařízení, nevztahují se na tchajwanský prodej na trhu Unie stejné podmínky hospodářské soutěže jako na čínský dovoz. Zejména by se měly lišit, pokud jde o třídy a jakost, přičemž tchajwanské výrobky dosahují vyšší jakosti.
(101)
Tvrzení týkající se různých tříd se vztahuje pouze na speciální výrobky, jež představují méně než 1 % dovozu. Kromě toho všechny výrobky (z EU, ČLR i Tchaj-wanu) splňují stejné celosvětové normy a nebyla předložena žádná tvrzení, jež by kvantifikovala rozdíly ve fyzických vlastnostech mezi obdobným výrobkem vyráběným v Unii a dováženým výrobkem, takže tento argument je neopodstatněný. Námitka byla proto zamítnuta.
(102)
Všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla tudíž splněna a dovoz z ČLR a Tchaj-wanu byl pro účely stanovení újmy posouzen souhrnně.
4.3.2. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(103)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů o objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na stejném základě.
(104)
Dovoz z dotčených zemí do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 6
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (tuny)
56 477
95 876
87 759
143 420
Index
100
170
155
254
Podíl na trhu (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Index
100
165
151
243
Objem dovozu z Tchaj-wanu (tuny)
127 664
173 968
132 392
169 097
Index
100
136
104
132
Podíl na trhu (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Index
100
133
101
127
Objem dovozu z dotčených zemí (tuny)
184 140
269 845
220 151
312 517
Index
100
147
120
170
Podíl na trhu (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Index
100
143
116
163
Zdroj: Eurostat.
(105)
Souhrnný dovoz z dotčených zemí vzrostl mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 70 % ze 184 140 tun na 312 517 tun. Dovoz během celého posuzovaného období neustále rostl s výjimkou roku 2012, kdy byl objem dovozu vyšší než v roce 2010, ale pod úrovní roku 2011.
(106)
Souhrnný podíl na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 63 % z 5,8 % na 9,5 %. Podobně jako objem dovozu během celého posuzovaného období neustále rostl i podíl na trhu, s výjimkou roku 2012.
4.3.3. Dovozní ceny u dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
(107)
Dovozní ceny stanovila Komise na základě údajů o hodnotě a objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Cenové podbízení dovozu bylo stanoveno na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, uvedenými v 17. bodě odůvodnění výše.
(108)
Vážená průměrná dovozní cena z dotčených zemí do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 7
Dovozní ceny
2010
2011
2012
Období šetření
ČLR (EUR/tuna)
2 175
2 280
2 253
2 008
Index
100
105
104
92
Tchaj-wan (EUR/tuna)
2 268
2 414
2 143
1 897
Index
100
106
94
84
Dotčené země (EUR/tuna)
2 239
2 366
2 187
1 948
Index
100
106
98
87
Zdroj: Eurostat.
(109)
Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu nejprve mezi rokem 2010 a 2011 vzrostly o 6 procentních bodů. Následně poklesly o 19 procentních bodů a celkový pokles činil 13 %. Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu sledovaly obdobný trend, s výjimkou roku 2012, kdy byly zaznamenány stále poměrně vysoké ceny pro ČLR, ale již poměrně nízké ceny pro Tchaj-wan. U obou zemí ceny dále klesly mezi rokem 2012 a obdobím šetření.
(110)
Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:
i)
váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu, a
ii)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu šetřených čínských a tchajwanských výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(111)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u jednotlivých transakcí, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení slev, provizí a nákladů na dodání. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčených zemí na trh Unie činil 9,6 % až 11,3 %.
(112)
Šetření ukázalo, že vyvážející výrobci prodávají téměř výhradně nezávislým distributorům nebo střediskům služeb pro ocelářský průmysl, zatímco výrobní odvětví Unie prodávalo distributorům, střediskům služeb pro ocelářský průmysl a konečným uživatelům. Z šetření nicméně nevyplynulo, že by tento rozdíl v obchodní úrovni měl dopad na ceny. Nezávislí distributoři a střediska služeb pro ocelářský průmysl naopak tvrdili, že jim výrobci v Unii neposkytují příznivější podmínky prodeje než uživatelům.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(114)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci.
(115)
Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů získaných od výrobců zařazených do vzorku a u ostatních výrobců v Unii na základě údajů uvedených v podnětu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(116)
Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše dumpingového rozpětí.
(117)
Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.
(118)
Zúčastněné strany tvrdily, že pro posouzení újmy by měly být namísto rozdělení ukazatelů na makroekonomické a mikroekonomické ukazatele soustavně používány údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tvrdily, že samostatná analýza makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů byla předmětem manipulace ze strany žadatele, jelikož žadatel mohl ovlivňovat shromažďování údajů na makroekonomické úrovni, neboť rozhodnutí, zda určitý ukazatel byl makroekonomickým nebo mikroekonomickým ukazatelem, se zakládalo na dostupnosti informací.
(119)
Komise stanovila makroekonomické ukazatele a analyzovala je ve stavu zjištěném na úrovni Unie, a nikoli pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Má se za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví.
(120)
Údaje poskytnuté žadatelem pro posouzení makroekonomických ukazatelů byly považovány za přesné a spolehlivé. Platnost údajů byla ověřena porovnáním s informacemi poskytnutými výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Pro účely argumentace by analýza újmy soustavně používající pouze údaje poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku ukázala makroekonomické ukazatele v nepříznivějším světle. Neexistovalo odůvodnění vedoucí k závěru, že by žadatel záměrně tajil informace s cílem manipulovat s analýzou újmy. Neexistuje tudíž důvod pro to, aby nebyl brán zřetel k informacím poskytnutým žadatelem, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Tvrzení, že analýza všech ukazatelů újmy by se měla omezovat pouze na informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku, proto nelze přijmout.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Celková výroba, výrobní kapacita (na úrovni válcování za studena) a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Index
100
99
101
95
Výrobní kapacita (v tunách)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Index
100
102
103
104
Využití kapacity (%)
77
74
75
70
Index
100
97
98
92
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(122)
Objem výroby byl v letech 2010 až 2012 konstantní. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření se objem výroby výrazně snížil, a to o 6 procentních bodů, přičemž celkový pokles činil - navzdory stabilní poptávce - 5 %.
(123)
Výrobní kapacita v posuzovaném období současně mírně vzrostla o 4 %. Mírné zvýšení výrobní kapacity lze připsat lepšímu využívání strojů díky programům zaměřeným na zvýšení účinnosti, jež jsou ve výrobním odvětví Unie prováděny.
(124)
V důsledku toho se využití kapacity během posuzovaného období snížilo o 8 %. Je známo, že 100 % využití kapacity není v odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli dosažitelné ani dlouhodobě udržitelné. Nicméně využití kapacity ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období bylo daleko nižší než 90 % využití kapacity, které lze považovat za dosažitelnou a dlouhodobě udržitelnou úroveň výroby. Jelikož je kromě toho rozdíl mezi výrobní kapacitou a dlouhodobě udržitelnou úrovní výroby nepatrný, nemohl mít dopad na klesající trend zaznamenaný výrobním odvětvím Unie.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Index
100
100
103
100
Podíl na trhu (%)
84
81
84
80
Index
100
97
100
95
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období stabilní, přičemž v roce 2012 byl mírně vyšší.
(127)
Vzhledem k tomu, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila, jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění výše, vedl poměrně stabilní objem prodeje ke snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 5 %. Podobně jako u objemu prodeje se rok 2012 jevil v pozitivnějším světle.
4.4.2.3. Růst
(128)
Jak bylo popsáno výše, v průběhu posuzovaného období byl objem prodeje výrobního odvětví Unie na rostoucím trhu poměrně stabilní. Současně výrazně vzrostl dovoz z dotčených zemí. V důsledku toho lze růst trhu v řádu přibližně 140 000 tun v průběhu posuzovaného období téměř výhradně připisovat dovozu z dotčených zemí, které během téhož období zvýšily jeho objem přibližně o 128 000 tun. Výrobní odvětví Unie proto vůbec nemohlo využívat růstu trhu.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(129)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
13 223
12 978
12 471
11 820
Index
100
98
94
89
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
242
235
258
257
Index
100
97
107
106
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(130)
Počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie se v roce 2011 snížil o 2 procentní body, v roce 2012 o další 4 procentní body a v období šetření ještě o dalších 5 procentních bodů, což jasně ukazovalo klesající tendenci. Racionalizace počtu zaměstnanců by mohla souviset s prováděním různých plánů na zvýšení účinnosti výrobci v Unii a se snížením objemu výroby.
(131)
Obecně se má za to, že odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli má vysoké nároky na kapitál. Nicméně počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie je významný. Mzdové náklady jsou rovněž druhým nejdůležitějším nákladovým faktorem po surovinách a v průměru představují přibližně 10 % až 15 % celkových nákladů. Zaměstnanost je v tomto odvětví tudíž významným ukazatelem újmy.
(132)
Produktivita výrobního odvětví Unie v roce 2011 mírně klesla o 3 procentní body, poté v roce 2012 vzrostla o 10 procentních bodů a během období šetření opět klesla o 1 procentní bod. Celkově se v dotčeném období zvýšila o 6 procentních bodů z 242 tun na zaměstnance na 257 tun na zaměstnance, a to navzdory snížení počtu zaměstnanců, což svědčí o vyšší účinnosti.
4.4.2.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(133)
Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčených zemí byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.
(134)
Jedná se o druhé antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Dovoz téhož výrobku pocházejícího z ČLR, Jižní Koreje a Tchaj-wanu byl již předmětem šetření v letech 2008 až 2009 (6). Ačkoliv toto šetření nemělo za následek uložení antidumpingových opatření, byla na jeho základě již tehdy předběžně zjištěna existence dumpingu (7).
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(135)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR za tunu)
2 428
2 572
2 358
2 159
Index
100
106
97
89
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 247
2 345
2 149
1 939
Index
100
104
96
86
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(136)
Prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížily o 11 %. Zatímco v roce 2011 ceny vzrostly o 6 %, následně do konce posuzovaného období poklesly o 17 procentních bodů.
(137)
Jednotkové výrobní náklady u celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli (včetně zboží, jež bylo nakonec vyvezeno) do značné míry sledovaly trend prodejních cen a v průběhu posuzovaného období klesly o 14 %. Prodejní ceny a jednotkové výrobní náklady však nejsou přímo srovnatelné, protože existuje určitý časový rozdíl mezi výrobou a prodejem. Jelikož průměrná úroveň zásob výrobního odvětví Unie představovala přibližně 15 % obratu, existuje mezi výrobou a prodejem časová prodleva v průměru téměř 2 měsíce.
(138)
Výrobní náklady i prodejní ceny jsou obecně ovlivněny vývojem cen surovin, zejména chromu a niklu. Ceny účtované výrobním odvětvím Unie sledují tzv. mechanismus „přirážky za slévání“. V rámci tohoto mechanismu ceny sestávají z pevně stanovené „základní ceny“ a „přirážky za slévání“, která kolísá v závislosti na chemickém složení dané třídy oceli a kotacích cen slitin na Londýnské burze kovů (London Metal Exchange - LME). Ceny jsou tedy vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin.
(139)
Zúčastněné strany uvedly, že trend vývoje prodejních cen výrobního odvětví Unie by měl být analyzován s vyloučením „přirážky za slévání“. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie neovlivňuje cenu niklu, zúčastněné strany tvrdily, že Komise by měla posuzovat pouze „základní cenu“.
(140)
Celková cena skutečně sestává ze základní ceny a z přirážky za slévání, přičemž odběratelé si jsou obvykle tohoto dělení vědomi. Šetření však ukázalo, že během období šetření tyto dva prvky ceny zpravidla nebyly na faktuře uvedeny zvlášť. V takových případech ani obchodní doklady, jež byly vystaveny k dřívějšímu datu než faktura, např. objednávka nebo potvrzení objednávky, tyto dva prvky obvykle neuvádějí samostatně.
(141)
Proto byl vývoj základní ceny analyzován na základě veřejně dostupných informací předložených zúčastněnými stranami. Tyto informace poskytují podrobné rozdělení celkové ceny účtované za výrobky z komodity třídy 304 (8) v Německu (9) podle základní ceny a přirážky za slévání. Zatímco přirážka za slévání kolísala v závislosti na vývoji cen surovin, základní cena během posuzovaného období průběžně klesla asi o 20 % z přibližně 1 200 EUR za tunu v roce 2010 na přibližně 1 000 EUR za tunu v období šetření. Zatímco úroveň snížení nemusí být nutně reprezentativní pro všechny výrobky a všechny výrobce v Unii, rozsah snížení podporuje závěr, že klesající tendenci nevykazovala pouze výše přirážky za slévání, ale také výše základní ceny.
4.4.3.2. Náklady práce
(142)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Index
100
102
105
108
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(143)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se během celého posuzovaného období zvyšovaly a mezi rokem 2010 a obdobím šetření vzrostly celkem o 8 %.
4.4.3.3. Zásoby
(144)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
2010
2011
2012
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
242 166
238 818
208 021
225 418
Index
100
99
86
93
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
15
16
14
15
Index
100
103
90
99
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(145)
Objem zásob zůstal mezi roky 2010 a 2011 poměrně stabilní, poté se v roce 2012 snížil o 13 procentních bodů a v období šetření se mírně zvýšil, a to o 7 procentních bodů. Celkově za posuzované období poklesl o 7 %. Jelikož se většina výroby uskutečňuje na objednávku, zásoby nejsou v tomto odvětví významným ukazatelem.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Index
- 100
- 214
- 330
- 253
Peněžní tok (v milionech EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Index
- 100
54
- 5
- 20
Investice (v milionech EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Index
100
91
85
83
Návratnost investic (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Index
- 100
- 246
- 370
- 269
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobců zařazených do vzorku byla po celé posuzované období záporná - mezi rokem 2010 a 2012 se snížila o 1,5 procentního bodu a v období šetření došlo k mírnému zlepšení o 0,5 procentního bodu, kdy činila -1,6 %. Jak je vysvětleno ve 141. bodě odůvodnění výše, záporná hodnota ziskovosti byla způsobena především neustále klesající základní cenou, a nikoli v důsledku kolísání cen surovin, jako je nikl.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Peněžní tok byl záporný ve třech ze čtyř posuzovaných let - v roce 2011 se zlepšil, poté však začal opět klesat. Dočasné zlepšení v roce 2011 bylo způsobeno zejména významným snížením stavu zásob polotovarů.
(149)
Investice vykazovaly klesající tendenci - v roce 2011 se snížily o 9 %, v roce 2012 o dalších 6 % a během období šetření o další 2 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snížily o 17 procentních bodů.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Ve všech čtyřech posuzovaných letech byla negativní. V roce 2011 se snížila o 146 %, v roce 2012 o dalších 124 % a v období šetření dosáhla hodnoty -3,1 %.
(151)
Schopnost získávat kapitál byla u všech čtyř výrobců zařazených do vzorku negativně ovlivněna tím, že z důvodu negativních údajů o ziskovosti nebyly schopni získat financování od bank. Výrobci byli nuceni využívat finanční prostředky poskytnuté jinými společnostmi ze skupiny.
4.4.4. Závěr ohledně újmy
(152)
Většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie vykazovala v posuzovaném období negativní trend. Objem výroby se snížil o 5 %, což způsobilo pokles využití kapacity o 8 %. Stabilní objem prodeje na rostoucím trhu vedl k poklesu podílu na trhu o 5 %. Zaměstnanost se snížila o 11 %, zatímco náklady práce vzrostly o 8 %. Investice se snížily o 17 %, zatímco návratnost investic zůstala během posuzovaného období záporná a prokázala zhoršující se tendenci.
(153)
Jedinými činiteli týkajícími se újmy, jež jasně vykazovaly mírně kladný trend, jsou výrobní kapacita a produktivita. V každém případě je toto zvýšení výrobní kapacity v souladu se zvýšením spotřeby během posuzovaného období. Zvýšení produktivity bylo důsledkem snížení počtu zaměstnanců.
(154)
V roce 2011 nebo 2012 prošly některé činitele týkající se újmy oproti předchozím letům dočasně pozitivnějším vývojem, načež se opět zhoršily - např. podíl na trhu, prodejní ceny a výrobní náklady. Ziskovost byla záporná všechny čtyři roky, peněžní tok tři roky ze čtyř.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčených zemí, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, ceny energie, nadměrná kapacita a hospodářská soutěž uvnitř Unie.
5.1. Účinky dumpingového dovozu
(157)
Spotřeba v Unii vzrostla během posuzovaného období o 4 %, zároveň se však objem dovozu z dotčených zemí zvýšil o 70 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval klesající trend. Bylo zjištěno, že způsob, jakým dovoz získal podíl na trhu a výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, se shodoval. Rostoucí podíl dovozu na trhu v roce 2012 zpomalil a během období šetření vzrostl, zatímco zmenšující se trh výrobního odvětví Unie v roce 2012 rovněž zpomalil svůj vývoj a během období šetření opět poklesl. Je proto zřejmé, že ztracený podíl na trhu výrobního odvětví Unie souvisel s nárůstem dumpingového dovozu.
(158)
Dovozní ceny z dotčených zemí klesly během posuzovaného období o 13 %. V témže období se pak také snížily ceny výrobního odvětví Unie o 11 %. Během období šetření se dumpingový dovoz z dotčených zemí podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % - 11,3 %, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie. Cenová politika spojená s rostoucím dumpingovým dovozem z dotčených zemí neumožnila výrobnímu odvětví Unie udržet si svůj podíl na trhu anebo ziskovost.
(159)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovážené výrobky z dotčených zemí nesoutěží s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie. Dovoz z dotčených zemí údajně představují převážně tenké výrobky o tloušťce menší než 2 mm, zatímco výrobky dodávané výrobním odvětvím Unie mají většinou tloušťku větší. Toto tvrzení však nebylo skutečnostmi zjištěnými při šetření potvrzeno. Ve skutečnosti vyvážející výrobci a výrobní odvětví Unie prodávají silné výrobky o tloušťce větší než 2 mm i tenké výrobky o menší tloušťce. Mimoto průměrný vzájemný poměr silných výrobků a tenkých výrobků je podobný a činí přibližně 30 % - 35 % jak u výrobního odvětví Unie, tak u vyvážejících výrobců z dotčených zemí zařazených do vzorku.
(160)
Zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje souvislost mezi množstvím a cenami dovozu z ČLR a ziskovostí výrobního odvětví Unie. Konkrétně se odvolávaly na pokles dovozu z ČLR a stabilní ceny v období 2011-2012, což údajně nemohlo způsobit pokles průměrných cen na trhu Unie. Současně se zvýšily ztráty výrobního odvětví Unie a objem prodeje byl poměrně stabilní.
(161)
Tato analýza se však selektivně zaměřuje pouze na dva samostatné roky, a nikoli na celé posuzované období. Z analýzy celého období jasně vyplývá, že výrazné zvýšení dumpingového dovozu vedlo nejenom ke zhoršení ziskovosti, ale také ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu a ke snížení výroby, využití kapacity, zaměstnanosti, investic a návratnosti investic. Ačkoli rok 2012 nesledoval důsledně celkový trend, daný trend byl i nadále záporný. Účelem posouzení ukazatelů újmy během delšího období čtyř let je zejména vyhnout se případným závěrům na základě izolovaného vývoje. V každém případě byly účinky dumpingového dovozu z obou dotčených zemí posuzovány souhrnně z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše. Proto nebylo vhodné posuzovat nezávislé účinky dumpingového dovozu z ČLR samostatně.
(162)
Zúčastněné strany tvrdily, že podíl na trhu, který ztratilo výrobní odvětví Unie kvůli dovozu z Tchaj-wanu, nebyl významný. Tchajwanský dovoz podle informací uvedených v podnětu představoval během období šetření podíl na trhu ve výši 4,98 % a mezi rokem 2010 a obdobím šetření se zvýšil o 1,09 %. Zúčastněné strany tvrdily, že tedy bylo nemožné, aby tchajwanský vývoz způsobil újmu, kterou žadatelé údajně utrpěli.
(163)
Podle závěrů šetření se podíl tchajwanského dovozu na trhu v posuzovaném období celkově zvýšil a v období šetření dosáhl 5,1 %. Při šetření se rovněž jednoznačně zjistilo, že tento dumpingový dovoz se významně podbízel prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Proto v rozporu s tvrzením zúčastněných stran vytvořil dumpingový dovoz z Tchaj-wanu cenový tlak a spolu s čínským dumpingovým dovozem způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie, jak je uvedeno výše. Je třeba připomenout, že účinky dovozu z obou dotčených zemí byly z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše posuzovány souhrnně. Účinky dumpingového dovozu pouze z Tchaj-wanu tudíž nebyly posuzovány samostatně.
(164)
Zúčastněné strany tvrdily, že objem tchajwanského dovozu byl nadhodnocen, neboť údajně zahrnoval významné množství plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, jež pocházely z Číny nebo z Koreje, avšak byly nesprávně vykázány jako pocházející z Tchaj-wanu. Toto tvrzení však nebylo podloženo důkazy.
(165)
Nicméně spolupracující tchajwanské společnosti (výrobci a další spolupracující strany) vykázaly vývoz představující převážnou část celkového dovozu z Tchaj-wanu. Otázka údajně nesprávně vykázaných výrobků jiného než tchajwanského původu mohla tedy mít maximálně jen velmi omezený dopad.
(166)
Zúčastněné strany uvedly, že ceny čínských a tchajwanských vyvážejících výrobců stejně jako ceny výrobního odvětví Unie kopírovaly cenu niklu. Je sice možné, že v průběhu času vývoj cen vyvážejících výrobců kopíroval vývoj cen surovin, to se však netýká absolutní úrovně cen. V tomto ohledu bylo při šetření zjištěno, že jak čínské, tak tchajwanské ceny se podbízely ceně výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %. Pokud by platil argument, že čínské a tchajwanské ceny a ceny výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjely obdobně, vedlo by to pouze k závěru, že čínský a tchajwanský vývoz se během celého posuzovaného období podbízel cenám výrobního odvětví Unie s podobným rozpětím.
(167)
Zúčastněné strany tvrdily, že údajně vyšší investice neprokazují, že by výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Toto tvrzení však nebylo během šetření potvrzeno. Ve skutečnosti investice během posuzovaného období soustavně klesaly o 17 %, jak je uvedeno ve 149. bodě odůvodnění výše.
(168)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2. Účinky jiných činitelů
5.2.1. Dovoz ze třetích zemí
(169)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 15
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Indie
Objem (v tunách)
17 568
29 437
33 763
61 855
Index
100
168
192
352
Podíl na trhu (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Průměrná cena (EUR/t)
1 912
2 421
2 218
2 098
Index
100
127
116
110
Jižní Korea
Objem (v tunách)
72 256
70 297
62 047
92 189
Index
100
97
86
128
Podíl na trhu (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
1 932
2 112
1 891
1 839
Index
100
109
98
95
Jižní Afrika
Objem (v tunách)
66 142
51 788
50 718
51 907
Index
100
78
77
78
Podíl na trhu (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Průměrná cena (EUR/t)
2 302
2 355
2 102
1 943
Index
100
102
91
84
USA
Objem (v tunách)
94 923
82 387
82 624
90 947
Index
100
87
87
96
Podíl na trhu (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 695
2 943
2 646
2 304
Index
100
109
98
85
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
85 674
109 406
74 897
59 204
Index
100
128
87
69
Podíl na trhu (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 450
2 659
2 715
2 669
Index
100
109
111
109
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem (v tunách)
336 564
343 313
304 049
356 102
Index
100
102
90
106
Podíl na trhu (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 351
2 549
2 371
2 156
Index
100
108
101
92
Zdroj: Eurostat.
(170)
Třetími zeměmi s největším objemem dovozu byly Indie, Jižní Korea, Jižní Afrika a Spojené státy americké, přičemž podíly těchto zemí na trhu během období šetření činily 1,6 % až 2,8 %. Podíl všech ostatních třetích zemí na trhu činil 10,8 %.
(171)
Dovoz z Indie byl zanedbatelný a po většinu posuzovaného období odpovídal 1 % nebo méně. Práh 1 % byl překročen pouze jednou, a to během období šetření, kdy byl podíl na trhu 1,9 %.
(172)
Podíl Jižní Koreje na trhu byl v posuzovaném období poměrně stabilní: v letech 2010 až 2012 poklesl z 2,3 % na 1,9 % a během období šetření se zvýšil pouze na 2,8 %.
(173)
Dovoz z Jižní Afriky a Spojených států amerických vykazoval v průběhu posuzovaného období klesající trend. Podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu se snížil z 2,1 % na 1,6 %, zatímco podíl dovozu ze Spojených států amerických na trhu klesl z 3,0 % na 2,8 %.
(174)
Pokud jde o ceny na základě údajů Eurostatu, lze konstatovat, že pouze dovozní cena u dovozu z Jižní Koreje byla nižší než dovozní cena u dovozu z ČLR a Tchaj-wanu, zatímco dovoz z Jižní Afriky vykazoval podobné ceny a dovoz z Indie a ze Spojených států amerických vyšší ceny. Je však třeba mít na paměti, že dotčený/obdobný výrobek zahrnuje rozličné třídy oceli, což má za následek významné cenové rozdíly, které v průměrných cenách podle údajů Eurostatu nemohly být zohledněny.
(175)
Zúčastněné strany se odvolávaly na dovoz z jiných třetích zemí, včetně USA, Jižní Koreje, Indie a Jižní Afriky. Tvrdily, že tento dovoz musel mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie a že jelikož existuje významný dovoz z ostatních třetích zemí, který není předmětem šetření Komise, neměla by být dovozu z ČLR a Tchaj-wanu připisována žádná újma způsobená dovozem z ostatních zemí.
(176)
Jak je uvedeno výše, během období šetření měly z jiných zemí, jež jsou zdrojem dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli do Unie, největší podíl na trhu Tchaj-wan a ČLR (5,1 %, resp. 4,3 %). Dovoz z žádné jiné země nepřekročil během posuzovaného období 3 % podíl na trhu. Navíc zatímco podíl dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl během posuzovaného období o 3,7 procentního bodu, podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčené země na trhu byl stabilní a během posuzovaného období se zvýšil pouze o 0,2 procentního bodu.
(177)
Vzhledem k stabilnímu trendu ve vývoji objemu dovozu proto Komise dospěla k předběžnému závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nepřispěl významnou měrou k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(178)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 16
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v tunách)
185 377
188 431
182 370
178 010
Index
100
102
98
96
Průměrná cena (v EUR za tunu)
2 148
2 353
2 082
1 915
Index
100
110
97
89
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(179)
Objem vývozu u výrobců v Unii zařazených do vzorku se po jediném zvýšení v roce 2011 snižuje, a to jak co se týče objemu, tak i prodejních cen. Celkový objem vývozu výrobců zařazených do vzorku představoval přibližně 12 % jejich kombinované výroby. I když pokles vývozu mohl přispět ke snížení výroby, vzhledem k nízké úrovni vývozu v porovnání s prodejem v Unii byl podíl vývozu na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie velmi omezený.
5.2.3. Ceny energie, nadměrná kapacita
(180)
Zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly vysoké ceny energie, které jsou údajně o 20 % vyšší než v ČLR. Energie je však při výrobě plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pouze menším nákladovým faktorem, přičemž obvykle představuje méně než 10 % celkových nákladů. Ponecháme-li stranou otázku, zda ceny energie v ČLR odrážejí tržní hodnoty, rozdíl mezi cenami energie nemůže být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Zúčastněné strany tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno v podnětu, bylo výrobní odvětví Unie poznamenáno výraznou nadměrnou kapacitou. Komise zjistila, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se snížilo ze 77 % v roce 2010 na 70 % během posuzovaného období. Ovšem výrobní kapacita výrobního odvětví Unie a spotřeba na trhu Unie se vyvíjely souběžně a v obou případech došlo během posuzovaného období ke zvýšení o 4 %. Pokles využití kapacity je tudíž způsoben neschopností výrobního odvětví Unie využít rostoucího trhu, neboť tento růst byl absorbován dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Výsledná údajná nadměrná kapacita je tedy spíše důsledkem dumpingového dovozu než příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(182)
Komise dospěla k závěru, že jak náklady na energii výrobního odvětví Unie, tak jeho údajná nadměrná kapacita nemohly způsobit újmu, kterou utrpělo.
5.3. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(183)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR vzrostl v reakci na koncentraci kapacity v Unii do malého počtu dodavatelů, kdy uživatelé v Unii měli k dispozici pouze omezený počet výrobců. Nicméně v posledních 10 letech se na trhu Unie vždy vyskytovali čtyři středně velcí a řada menších dodavatelů. Zatímco vlastnictví některých z těchto společností se během tohoto období změnilo, počet dodavatelů byl stabilní. Nárůst dumpingového čínského dovozu tudíž nemohl nastat v důsledku snížení počtu dodavatelů v Unii.
(184)
Zúčastněné strany uvedly, že trh Unie je velmi koncentrovaný a dovoz z dotčených zemí nemohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tvrdily, že objem dovozu z Asie nebyl dostatečně vysoký na to, aby omezil hospodářskou soutěž, a nemohl bránit výrobnímu odvětví Unie zvyšovat ceny. V této souvislosti se tytéž strany odvolávaly na rozhodnutí Komise o schválení spojení podniků Outokumpu a Inoxum (10) (s výhradou závazků) v listopadu 2012 (dále jen „rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum“).
(185)
Analýza v rámci řízení o spojování podniků a antidumpingové šetření se však týkají různých právních rámců, které mají odlišné cíle. Zatímco v řízení o spojování podniků se analyzuje, zda by navrhované spojení vyvolalo obavy z narušení hospodářské soutěže, antidumpingové šetření analyzuje, zda je výrobní odvětví Unie vystaveno dumpingu působícímu újmu.
(186)
V každém případě bylo v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum zkoumáno, zda nabytí společnosti Inoxum společností Outokumpu by vedlo ke vzniku podniku s dominantním postavením na trhu Unie. Subjekt vzniklý spojením společností Outokumpu a Inoxum by měl kombinovaný podíl na trhu přesahující 50 % a vedl by ke snížení počtu hlavních výrobců ze čtyř na tři. Toto rozhodnutí o spojení podniků zavazovalo společnost Outokumpu odprodat část společnosti Inoxum včetně výrobní společnosti Acciai Speciali Terni (dále jen „AST“). Cílem tohoto odprodeje bylo právě zachovat v Unii hospodářskou soutěž na trhu s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli a vznik plánovaného subjektu (spojením společnosti Outokumpu a veškerých aktiv společnosti Inoxum včetně AST), jehož tržní podíl na trhu Unie by byl vyšší než 50 %, se nikdy neuskutečnil. Namísto toho stále existují čtyři středně velké subjekty a několik menších subjektů, které si navzájem konkurují, aniž by některá z těchto stran dosahovala úrovně tržní síly, jíž by dosahoval navrhovaný subjekt vzniklý spojením podniků analyzovaným ve věci týkající se spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(187)
Zúčastněné strany se rovněž odvolávaly na diskusi v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum ohledně skutečnosti, že výrobci v Unii nebyli omezeni asijským dovozem během těch období, kdy byl asijský dovoz z důvodu kolísání cen niklu, směnných kurzů a nízkých cen niklu na Londýnské burze kovů méně konkurenceschopný. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo poznamenáno, že „i když omezení spojená s dovozem nemusí být v současnosti silná, je možné, že by se v budoucnosti zvýšila“ (11), což následně vedlo k posouzení pravděpodobného vývoje trhu. Ze současného šetření vyplývá následující: dumpingový dovoz z dotčených zemí dosáhl během období šetření 9,5 % podílu na trhu a v porovnání s rokem 2010 vzrostl o 70 %. Rovněž bylo zjištěno, že tento dumpingový dovoz se podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(188)
Kromě toho skutečnost, že poptávka na trhu Unie je relativně stabilní, a to i v případě významného kolísání cen, neznamená, že kupující nejsou citliví na cenu. Zatímco nižší ceny, jež nabízejí vývozci, nevedou ke zvýšení spotřeby na trhu Unie, šetření jasně ukázalo, že kupující jsou ochotni nakupovat větší množství levného zboží z dovozu. Vzhledem k tomu, že tento levný dovoz nevytváří další poptávku, jde tento prodej na úkor prodeje ostatních účastníků trhu, a to hlavně na úkor výrobního odvětví Unie.
(189)
Šetření potvrdilo, že výrobní odvětví Unie prodává širší sortiment výrobků než spolupracující vyvážející výrobci. Avšak během období šetření se přibližně 75 % prodeje výrobního odvětví Unie týkalo čtyř nejčastějších tříd oceli (304, 304L, 316L a 430). Všechny tyto třídy prodávají vývozci z dotčených zemí v řadě různých šířek, tlouštěk a úprav. I výrobky z komodit, které nepatří do těchto tříd, spolu přímo soutěží, jelikož byly rovněž prodávány vývozci z dotčených zemí.
(190)
Žádná ze zúčastněných stran v tomto šetření nevznesla žádné námitky týkající se jakosti výrobku. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo na jedné straně uvedeno, že jakost výrobků neevropských výrobců lze v průměru považovat za srovnatelnou s jakostí u evropských výrobců (12), na druhé straně v něm bylo konstatováno, že odběratelé se zvláštními požadavky nemohou nakupovat v Asii (13). Jak však bylo popsáno výše, převážnou část prodeje výrobního odvětví Unie představují komoditní výrobky, u kterých je jakost srovnatelná.
(191)
Další faktory, které brání některým odběratelům nakupovat dovážené ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli, jsou dlouhé dodací lhůty z důvodu dlouhé přepravy z dotčených zemí a méně příznivé platební podmínky, které nabízejí výrobci v dotčených zemích. Nicméně tyto faktory jsou relevantní především pro odběratele nakupující přímo od ocelárny, kteří představují zhruba pouze třetinu trhu Unie.
(192)
Zároveň většina prodeje probíhala prostřednictvím středisek služeb pro ocelářský průmysl, přičemž tento prodej představoval přibližně dvě třetiny trhu Unie. Téměř veškerý vývoz z dotčených zemí ve skutečnosti probíhá prostřednictvím nezávislých středisek služeb pro ocelářský průmysl, jež také nakupují od výrobního odvětví Unie. V tomto případě jsou platební podmínky, které nabízí distributor, pro uživatele relevantní. Jelikož se tento prodej obvykle uskutečňuje ze zásob distributora, odpovídá příslušná dodací lhůta rovněž době potřebné pro zaslání zboží od distributora uživateli. Proto většina prodeje není těmito faktory ovlivněna.
(193)
Většina prodeje uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie je tedy přímo ovlivněna dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
(194)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky hospodářské soutěže v Unii nemohly zabránit tomu, aby dumpingový dovoz z dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie působil újmu.
5.4. Účinek cen surovin
(195)
Zúčastněné strany tvrdily, že rozhodnutí, zda si koupí dotčený výrobek pocházející z dotčených zemí, nebo obdobný výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie, je ovlivněno vývojem cen surovin, zejména niklu. Je tomu tak proto, že vývozci si účtují jednotnou cenu a výrobní odvětví Unie si účtuje základní cenu plus přirážku za slévání.
(196)
Proto by údajně bylo pro dovozce výhodnější v dotčených zemích nakupovat, když ceny surovin rostou (neboť ceny výrobního odvětví Unie budou upraveny směrem nahoru, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní). Na druhé straně, pokud by se ceny surovin snížily, údajně by pro dovozce bylo nakupovat v dotčených zemích méně výhodné (neboť ceny výrobního odvětví Unie se sníží, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní).
(197)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum byl analyzován dopad očekávaného vývoje ceny niklu na rozhodování dovozců o nákupu (14). V současném šetření bylo analyzováno, zda vývoj dovozu opravdu sledoval vývoj skutečných cen niklu podle výše popsaného trendu. Ceny niklu klesly (15) o 31 % z 16 453 EUR za tunu v roce 2010 na 11 327 EUR za tunu během období šetření. Podle tvrzení zúčastněných stran uvedeného ve 196. bodě odůvodnění výše mělo toto snížení cen niklu vést k poklesu dovozu z dotčených zemí. Šetření však ukázalo, že i přes značné snížení cen niklu se vývoz z dotčených zemí během stejného období zvýšil o 70 %, jak je popsáno v 104. bodě odůvodnění výše.
(198)
Vývoj cen surovin sice mohl mít určitý vliv na vývoj objemů dovozu, ale další faktory jako nízká úroveň cen vyvážejících výrobců nad tímto účinkem jasně převážily. Má se tedy za to, že vývoj cen niklu neměl na celkově rostoucí trend dumpingového dovozu z dotčených zemí během posuzovaného období trvalý vliv.
5.5. Změny ve spotřebním vzorci
(199)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo stanoveno, že jak absolutní úroveň cen niklu, tak kolísání cen niklu pravděpodobně sníží atraktivitu korozivzdorné oceli jako materiálu a budou stimulovat poptávku po korozivzdorné oceli neobsahující nikl (16).
(200)
Co se týče atraktivity korozivzdorné oceli jako materiálu, objevil se též argument, že substituci korozivzdorné oceli mohla ovlivnit řada trendů, jako je potřeba využívání lehčích materiálů, např. v automobilech (negativní dopad na korozivzdornou ocel; přechod z oceli na kompozity), kratší životní cykly výrobků u spotřebního zboží (negativní dopad na korozivzdornou ocel; používají se levnější materiály), vyšší potřeba úpravy vody a výroba zelené energie (pozitivní dopad na korozivzdornou ocel; problém náhrady v mnohých použitích) a vývoj cen případných konkurenčních materiálů (železná ruda, hliník, měď) (17).
(201)
V tomto ohledu toto šetření potvrdilo závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum (18), že poptávka po korozivzdorné oceli obecně a po plochých za studena válcovaných výrobcích z korozivzdorné oceli konkrétně je poměrně nepružná. K největšímu růstu spotřeby došlo mezi lety 2010 a 2011, kdy ceny rostly. Během období klesajících cen od roku 2011 až do období šetření zůstala spotřeba stabilní a zvýšila se pouze o 1 %. Substituce korozivzdorné oceli, včetně výše uvedených faktorů, tudíž neměla na celkovou spotřebu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli měřitelný dopad.
(202)
Co se týče přesunu poptávky směrem k třídám korozivzdorné oceli neobsahujícím nikl, které jsou rovněž obdobným výrobkem, podrobná analýza prodejních transakcí, jež vykázali výrobci v Unii zařazení do vzorku, potvrzuje závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(203)
Jak je však popsáno ve 138. bodě odůvodnění výše, ceny účtované výrobním odvětvím Unie jsou přímo vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin. Přesun poptávky od jedné třídy oceli k jiné proto nemá žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie.
(204)
V této fázi byl tudíž vyvozen závěr, že změny ve spotřebním vzorci neměly na výkonnost výrobního odvětví Unie negativní dopad.
5.6. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(205)
Levný dumpingový dovoz z dotčených zemí se zvýšil jak v absolutním, tak v relativním vyjádření v porovnání se spotřebou v Unii v době, kdy se zhoršila většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie (výroba, využití kapacity, podíl na trhu, zaměstnanost, prodejní ceny, náklady práce, ziskovost, investice, návratnost investic). Dumpingový dovoz z dotčených zemí se během období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(206)
Ostatní faktory, jako jsou ceny energie, kapacita a podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie nepřispěly. Faktory jako dovoz z jiných třetích zemí a vývoz výrobního odvětví Unie mohly k újmě přispět, avšak ve velmi omezené míře.
(207)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k předběžnému závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčených zemí a že ostatní faktory posuzované jednotlivě tuto příčinnou souvislost nenarušují. Újma spočívá především v křehké finanční situaci výrobního odvětví Unie a v poklesu výroby, využití kapacity, zaměstnanosti a podílu na trhu.
(208)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinek jiného dovozu, vývozu výrobního odvětví Unie, cen energie, kapacity a podmínek hospodářské soutěže na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o jeho finanční situaci, výrobu a podíl na trhu, byl buď velmi omezený, nebo žádný.
6. ZÁJEM UNIE
(209)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
6.1. Zájem výrobního odvětví Unie
(210)
Většina výrobního odvětví Unie podporuje uložení opatření. Největší výrobce v Unii při šetření nespolupracoval, neměl však proti podnětu výhrady. Šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii při šetření spolupracovalo a podpořilo podnět.
(211)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Všechny finanční ukazatele (ziskovost, peněžní tok, návratnost investic) byly v průběhu celého posuzovaného období většinou záporné. Ostatní ukazatele, jako je výroba, využití kapacity, zaměstnanost a podíl na trhu, se v průběhu celého posuzovaného období vyvíjely negativně. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo jen udržet nízký objem prodeje po krizi a nemohlo těžit z růstu trhu.
(212)
Pokud by nebyla přijata opatření, bude dumpingový dovoz z dotčených zemí i nadále nutit výrobní odvětví Unie prodávat za ztrátové ceny. Toto hromadění dalších ztrát povede k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření uložit.
6.2. Zájem dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení
(213)
Dovozci a distributoři (včetně středisek služeb pro ocelářský průmysl) byli při tomto šetření velmi aktivní. Přihlásilo se 31 dovozců a distributorů, kteří vyjádřili nesouhlas s uložením opatření.
(214)
Dovozci a distributoři tvrdili, že uložením opatření se omezí jejich možné zdroje dodávek. Uvedli, že pokud budou opatření uložena, nebudou již dále moci odebírat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli z ČLR a Tchaj-wanu.
(215)
Šetření však ukázalo, že všichni dovozci a distributoři nakupují z různých zdrojů, včetně výrobního odvětví Unie, dotčených zemí a jiných třetích zemí. Na dodávky z dotčených zemí jsou tudíž odkázáni pouze do určité míry.
(216)
Tyto strany mohou i nadále nakupovat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli od výrobního odvětví Unie a jiných zemí, kterých se toho šetření netýká (například Indie, Jižní Afrika, Jižní Korea nebo USA) a jejichž celkový podíl na trhu dosahuje 11 %. Jak výrobní odvětví Unie, tak dovoz z jiných třetích zemí proto představují věrohodnou alternativu k dovozu z Číny a Tchaj-wanu.
(217)
Proto se v této fázi vyvozuje závěr, že uložení opatření může mít na situaci dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení, pouze malý negativní dopad.
6.3. Zájem uživatelů
(218)
Řada zúčastněných stran, včetně vyvážejících výrobců a distributorů, vyjádřila obavy ohledně možných negativních účinků opatření na uživatele. Samotní uživatelé tyto obavy nemají. Míra zapojení uživatelů do této věci byla velmi nízká. Stanovisko vyjádřilo šest uživatelů (včetně jedné skupiny čtyř společností), z nichž pouze jeden byl proti uložení opatření. Ostatní uživatelé a jejich sdružení se buď nezapojili, nebo se výslovně zdrželi jakéhokoli postoje.
(219)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření není proti zájmu uživatelů.
6.4. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(220)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum dospěla Komise k závěru, že navrhované spojení společností Outokumpu a Inoxum by pravděpodobně vedlo k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže kvůli nekoordinovaným účinkům z důvodu vytvoření dominantního postavení na trhu Evropského hospodářského prostoru (EHP) s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli (19). Komise s cílem vyhnout se takovému narušení uznala, že balíček týkající se odprodeje zahrnující AST postačuje k odstranění obav z narušení hospodářské soutěže (20). Nápravné opatření schválené Komisí zachovalo počet středně velkých výrobců v Unii (tj. 4).
(221)
Toto nápravné opatření již bylo provedeno a nyní je plně účinné. Mimoto se uložením antidumpingových opatření nesnižuje počet středně velkých výrobců v Unii. V této fázi se proto dospělo k závěru, že uložením opatření se nesníží ani neodstraní účinek závazku přijatého Komisí v rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
6.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(222)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu v této fázi šetření není v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(223)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(224)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(225)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.
(226)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období, tj. v letech 2010 až 2013, záporná. Předchozí roky 2008 a 2009 byly postiženy poklesem poptávky v době celosvětové hospodářské krize, a zisk dosažený v těchto letech tudíž nelze považovat za zisk dosažený za běžných podmínek hospodářské soutěže. Jak je uvedeno výše ve 134. bodě odůvodnění, předchozí šetření předběžně zjistilo existenci dumpingu v roce 2007, avšak mezi tímto dovozem a situací výrobního odvětví Unie nemohla být stanovena věcná spojitost.Proto byl cílový zisk stanoven na 8,1 %, což byl zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie v roce 2007. To byl poslední reprezentativní rok, který se vyznačoval běžnými podmínkami hospodářské soutěže před poklesem poptávky v letech 2008 a 2009. Velikost trhu v roce 2013 téměř dosáhla úrovně spotřeby v roce 2007.
(227)
Na tomto základě Komise vypočítala pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla skutečné ztráty utrpěné během období šetření a připočetla výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 8,1 %.
(228)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(229)
Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz výše 57., 60., 85. a 88. bod odůvodnění).
7.2. Prozatímní opatření
(230)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše celních sazeb by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(231)
Jak již bylo uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu nařízením (EU) č. 1331/2014 s ohledem na možné zpětné uplatnění antidumpingových a vyrovnávacích opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (21) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“).
(232)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(233)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření (viz 3. bod odůvodnění výše), celní evidence dovozu z ČLR podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení by měla pokračovat.
(234)
V této fázi řízení nelze přijmout rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(235)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
(%)
Rozpětí újmy
(%)
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
ČLR
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
24,5
24,5
Všechny ostatní společnosti
34,9
25,2
25,2
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
22,9
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
23,9
12,0
(236)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.
(237)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být předložena Komisi (22). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(238)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(239)
Od 26. března 2015 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná. Ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 1331/2014 proto musí být odpovídajícím způsobem změněno.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(240)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(241)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Šanghaj
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City
24,3
C025
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
24,5
Všechny ostatní společnosti
25,2
C999
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze II
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
C999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1. Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
2. Strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1331/2014 se nahrazuje tímto:
„1. Celní orgány se vyzývají, aby podle čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 597/2009 přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky do Unie.“
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2015.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2015/501 VAN DE COMMISSIE
van 24 maart 2015
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op koudgewalste platte producten van roestvrij staal van oorsprong uit de Volksrepubliek China en Taiwan
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1), en met name artikel 7,
In overleg met de lidstaten,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Inleiding
(1)
Op 26 juni 2014 heeft de Europese Commissie („de Commissie”) op basis van artikel 5 van de basisverordening een antidumpingonderzoek geopend met betrekking tot de invoer in de Unie van koudgewalste platte producten van roestvrij staal van oorsprong uit de Volksrepubliek China („de VRC”) en Taiwan („de betrokken landen”). Zij heeft daartoe een bericht van inleiding gepubliceerd in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) („het bericht van inleiding”).
(2)
De Commissie heeft het onderzoek geopend naar aanleiding van een klacht die op 13 mei 2014 namens producenten in de Unie van koudgewalste platte producten van roestvrij staal was ingediend door Eurofer („de klager”). De klager vertegenwoordigt ca. 50 % van de totale productie van koudgewalste platte producten van roestvrij staal in de Unie. Het bij de klacht gevoegde bewijsmateriaal over dumping en de aanmerkelijke schade als gevolg daarvan werd voldoende geacht om een onderzoek te openen.
(3)
Daarnaast heeft de Commissie op 14 augustus 2014 een afzonderlijk antisubsidieonderzoek geopend met betrekking tot de invoer in de Unie van koudgewalste platte producten van roestvrij staal van oorsprong uit de VRC. De Commissie heeft de inleiding van de antisubsidieprocedure bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie (3).
1.2. Registratie
(4)
Naar aanleiding van een door de klager ingediend en met het nodige bewijsmateriaal gestaafd verzoek heeft de Commissie op 15 december 2014 Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1331/2014 (4) vastgesteld, uit hoofde waarvan koudgewalste platte producten van roestvrij staal van oorsprong uit de Volksrepubliek China of Taiwan per 17 december 2014 aan registratie onderworpen werden.
1.3. Belanghebbende partijen
(5)
In het bericht van inleiding werden de belanghebbenden uitgenodigd om met de Commissie contact op te nemen om aan het onderzoek mee te werken. Daarnaast heeft de Commissie specifiek de klager, andere haar bekende producenten in de Unie, de haar bekende producenten-exporteurs alsmede de Chinese en Taiwanese autoriteiten en de haar bekende betrokken importeurs, leveranciers, gebruikers, handelaren en verenigingen op de hoogte gesteld van de opening van het onderzoek en hen uitgenodigd daaraan mee te werken. De Commissie heeft ook producenten in de Verenigde Staten van Amerika („VS”) en Zuid-Afrika van de opening op de hoogte gesteld en hen uitgenodigd eraan deel te nemen. In het bericht van inleiding heeft de Commissie de belanghebbenden ervan op de hoogte gesteld dat zij de intentie had de VS te gebruiken als derde land met markteconomie („referentieland”) in de zin van artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening.
(6)
De belanghebbenden zijn in de gelegenheid gesteld om opmerkingen over de opening van het onderzoek te maken en om een hoorzitting met de Commissie en/of de raadadviseur-auditeur in handelsprocedures te verzoeken.
a) Steekproef
(7)
In het bericht van inleiding heeft de Commissie verklaard dat zij mogelijk een steekproef van de belanghebbenden zal samenstellen overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening.
Steekproef van producenten in de Unie
(8)
In het bericht van inleiding heeft de Commissie verklaard dat zij een voorlopige steekproef van producenten in de Unie had samengesteld. Bij het samenstellen van de steekproef ging de Commissie uit van productievolume. Deze steekproef bestond uit vier producenten in de Unie. De in de steekproef opgenomen producenten in de Unie vertegenwoordigden ca. 50 % van het productievolume. De Commissie heeft de belanghebbenden om opmerkingen over de voorlopige steekproef verzocht. Er zijn geen opmerkingen over de voorlopige steekproef ontvangen en de voorlopige steekproef is bevestigd. De steekproef is representatief voor de bedrijfstak van de Unie.
Steekproef van importeurs
(9)
Om te kunnen beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te kunnen stellen, verzocht de Commissie niet-verbonden importeurs de in het bericht van inleiding vermelde informatie te verstrekken.
(10)
Eenendertig niet-verbonden importeurs leverden de gevraagde informatie en stemden ermee in om in de steekproef te worden opgenomen. Overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening heeft de Commissie vier ondernemingen geselecteerd op basis van het grootste invoervolume naar de Unie. Overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening werden alle bekende betrokken importeurs geraadpleegd over de samenstelling van de steekproef.
(11)
Er werden opmerkingen ontvangen over de eigendomsstructuur van een van de geselecteerde importeurs. Bepaalde belanghebbenden waren van mening dat één importeur niet in de steekproef moest worden opgenomen omdat deze met een producent in de Unie verbonden was. Deze importeur was echter tijdens het onderzoektijdvak met geen enkele producent in de Unie verbonden, maar werd dit later pas. Bovendien betekent de term „niet-verbonden importeur” dat een importeur niet verbonden is met een producent-exporteur. Een niet-verbonden importeur kan wel verbonden zijn met een producent in de Unie.
Steekproef van producenten-exporteurs in Taiwan
(12)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, is alle producenten-exporteurs in Taiwan verzocht de in het bericht van inleiding gevraagde informatie te verstrekken. Daarnaast heeft de Commissie de vertegenwoordiging van Taiwan bij de EU verzocht mogelijke andere producenten-exporteurs die geïnteresseerd zouden kunnen zijn in medewerking aan het onderzoek, aan te wijzen en/of contact met hen op te nemen.
(13)
In totaal verstrekten negen zelfverklaarde producenten-exporteurs uit het betrokken land de gevraagde informatie en stemden ze erin toe in de steekproef te worden opgenomen. Overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening heeft de Commissie een steekproef van vier producenten-exporteurs samengesteld (waarvan drie verbonden) op basis van het grootste representatieve uitvoervolume naar de Unie dat binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs kon worden onderzocht. Overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening werden alle bekende betrokken producenten-exporteurs en de autoriteiten van het betrokken land geraadpleegd over de samenstelling van de steekproef. Er zijn geen opmerkingen ontvangen.
(14)
Uit het onderzoek is gebleken dat twee van de ondernemingen die in de steekproef waren opgenomen en twee medewerkende producenten die niet in de steekproef waren opgenomen, niet voldoen aan de definitie van producent-exporteur omdat zij alleen als servicebedrijf functioneren en het betrokken product als basis voor hun productie gebruiken. Er is vastgesteld dat deze ondernemingen geen installaties voor warm of koud walsen hebben en hun toegevoegde waarde in verhouding tot de prijs van hun basisproduct te verwaarlozen is. In feite kopen en verkopen zij het betrokken product in verschillende varianten (zie overwegingen 26 tot en met 28).
(15)
Eén van deze ondernemingen is echter verbonden met een producent-exporteur die in de steekproef is opgenomen. Om die reden werd deze onderneming bij het onderzoek beschouwd als onderdeel van dat concern. Nadat de onderneming die niet voldeed aan de definitie van producent-exporteur, uit de steekproef was verwijderd, vertegenwoordigde de overgebleven steekproef ten minste ca. 48 % van de totale uitvoer uit Taiwan naar de Unie en rond de 80 % van de binnenlandse verkoop in Taiwan. De steekproef was dus nog steeds representatief.
(16)
De Commissie heeft de drie andere ondernemingen uitgesloten van de berekening van individuele dumpingmarges en schade opheffende prijsniveaus. Hierdoor is er voor deze drie ondernemingen geen recht vastgesteld.
Individueel onderzoek
(17)
Eén producent-exporteur in Taiwan heeft verzocht om een individueel onderzoek uit hoofde van artikel 17, lid 3, van de basisverordening; dit verzoek werd ingewilligd.
Steekproef van producenten-exporteurs in de VRC
(18)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, is alle producenten-exporteurs in de VRC verzocht de in het bericht van inleiding gevraagde informatie te verstrekken. Daarnaast heeft de Commissie de autoriteiten van de VRC verzocht mogelijke andere producenten-exporteurs die geïnteresseerd zouden kunnen zijn in medewerking aan het onderzoek, aan te wijzen en/of contact met hen op te nemen.
(19)
In totaal verstrekten acht producenten-exporteurs uit de VRC de gevraagde informatie en stemden ze erin toe in de steekproef te worden opgenomen. Overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening heeft de Commissie een steekproef samengesteld van vier producenten-exporteurs die behoren tot twee concerns; bij het samenstellen van de steekproef is de Commissie uitgegaan van het grootste representatieve uitvoervolume naar de Unie dat binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs kon worden onderzocht. Overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening werden alle bekende betrokken producenten-exporteurs en de autoriteiten van het betrokken land geraadpleegd over de samenstelling van de steekproef. Er zijn geen opmerkingen ontvangen.
b) Formulieren voor de aanvraag van behandeling als marktgerichte onderneming („BMO”) voor producenten-exporteurs in de VRC
(20)
Met het oog op de toepassing van artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening heeft de Commissie BMO-aanvraagformulieren toegezonden aan alle medewerkende producenten-exporteurs in de VRC die in de steekproef waren opgenomen, aan niet in de steekproef opgenomen medewerkende producenten-exporteurs die een aanvraag voor individueel onderzoek uit hoofde van artikel 17, lid 3, van de basisverordening wilden indienen, aan bekende verenigingen van producenten-exporteurs en aan de autoriteiten van de VRC. Behandeling als marktgerichte onderneming is door geen van de producenten-exporteurs aangevraagd.
c) Vragenlijst
(21)
De Commissie heeft vragenlijsten toegezonden aan de in de steekproef opgenomen Chinese en Taiwanese producenten-exporteurs, aan producenten-exporteurs die een aanvraag voor individueel onderzoek wilden indienen, aan producenten in twee mogelijke referentielanden, aan de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, aan de in de steekproef opgenomen niet-verbonden importeurs en aan de gebruikers die zich hadden aangemeld.
(22)
Ingevulde vragenlijsten zijn ontvangen van vier in de steekproef opgenomen Chinese producenten-exporteurs, vier in de steekproef opgenomen Taiwanese producenten-exporteurs (waarvan er twee geen producenten-exporteurs bleken te zijn), één Taiwanese producent-exporteur die een individueel onderzoek had aangevraagd, twee producenten in de VS (het referentieland), vier in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, vier in de steekproef opgenomen niet-verbonden importeurs en zes gebruikers.
d) Controlebezoeken
(23)
De Commissie heeft alle gegevens die zij voor de voorlopige vaststelling van dumping, de schade als gevolg hiervan en het belang van de Unie nodig achtte, verzameld en gecontroleerd. Krachtens artikel 16 van de basisverordening werden controlebezoeken ter plaatse verricht bij de volgende ondernemingen:
Producenten in de Unie
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Italië
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios en Madrid, Spanje
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Frankrijk
Verbonden servicebedrijf van Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Italië
Klager
-
Eurofer, Brussel, België
Producenten-exporteurs in Taiwan
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Taipei city
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd, Kaohsiung city
-
YC Inox Co., Ltd, Chang-Hua Hsien city
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city
Producenten-exporteurs in de VRC
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
Verbonden importeur in de Unie
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Duitsland
(24)
De Commissie heeft hoorzittingen gehouden, waaronder hoorzittingen van de raadadviseur-auditeur met producenten-exporteurs, verenigingen en importeurs.
1.4. Onderzoektijdvak en beoordelingsperiode
(25)
Het onderzoek naar de dumping en de schade had betrekking op de periode van 1 januari 2013 tot en met 31 december 2013 („het onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling, had betrekking op de periode van 1 januari 2010 tot het einde van het onderzoektijdvak („de beoordelingsperiode”).
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(26)
Het betrokken product wordt gevormd door gewalste platte producten van roestvrij staal, enkel koud gewalst, van oorsprong uit de VRC en Taiwan, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 en 7220 20 89 („het betrokken product”).
(27)
Koudgewalste platte producten van roestvrij staal worden voor uiteenlopende toepassingen gebruikt, bijvoorbeeld bij de productie van huishoudelijke apparaten (bijvoorbeeld het binnenwerk van wasmachines en vaatwassers), bij de productie van gelaste buizen en medische apparatuur, en in de voedingsmiddelen- en auto-industrie.
(28)
Uit het onderzoek is gebleken dat de verschillende soorten van het betrokken product allemaal dezelfde fysieke, chemische en technische basiskenmerken hebben en in hoofdzaak voor dezelfde doeleinden worden gebruikt.
2.2. Soortgelijk product
(29)
Het bleek dat de koudgewalste platte producten van roestvrij staal die door de bedrijfstak van de Unie in de Unie geproduceerd en verkocht worden en de koudgewalste platte producten van roestvrij staal die in de betrokken landen en het referentieland geproduceerd en verkocht worden, dezelfde wezenlijke fysieke, chemische en technische kenmerken en dezelfde basistoepassingen hebben als de koudgewalste platte producten van roestvrij staal die geproduceerd worden in de betrokken landen en naar de Unie worden uitgevoerd. Daarom worden al deze producten beschouwd als soortgelijke producten in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
2.3. Argumenten betreffende de productomschrijving
(30)
Bepaalde belanghebbenden voerden aan dat bepaalde productsoorten (waaronder smal bandstaal en precisiebandstaal) van het onderzoek moesten worden uitgesloten, omdat producenten in de Unie in deze marktsegmenten niet aan de volledige vraag kunnen voldoen. De bedrijfstak van de Unie heeft echter aangetoond wel in staat te zijn om in deze marktsegmenten aan de volledige vraag te voldoen.
(31)
Wat precisiebandstaal betreft, voerden dezelfde partijen verder aan dat het directoraat-generaal Concurrentie van de Europese Commissie in zijn analyse van de concentratiezaak Outokumpu/INOXUM had besloten deze productsoort van de desbetreffende markt uit te sluiten (5). De marktdefinitie in concentratiezaken heeft echter betrekking op vervanging aan de vraag- en aanbodzijde, terwijl de markt in een antidumpingzaak wordt gedefinieerd door de fysieke kenmerken van het onderzochte product. Hierdoor kunnen productsoorten in een antidumpingzaak op bepaalde kenmerken van elkaar verschillen (breedte, toleranties, mechanische eigenschappen). Bovendien maakte deze productsoort vanaf het begin deel uit van het onderzoek, omdat in het kader van de permanente procedure contact werd opgenomen met producenten van precisiebandstaal in de Unie.
(32)
Daarom verwierp de Commissie het argument en liet zij de productomschrijving van het onderzoek ongewijzigd.
3. DUMPING
3.1. De VRC
3.1.1. Normale waarde
3.1.1.1. Behandeling als marktgerichte onderneming (BMO)
(33)
Krachtens artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening stelt de Commissie in overeenstemming met artikel 2, leden 1 tot en met 6, van die verordening de normale waarde vast voor de producenten-exporteurs in de VRC die hebben aangegeven en aangetoond dat zij voldoen aan de criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van die verordening, en dus in aanmerking komen voor een BMO.
(34)
Om de benodigde informatie te verkrijgen om te kunnen bepalen of aan de criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening werd voldaan, heeft de Commissie de producenten-exporteurs gevraagd het BMO-aanvraagformulier in te vullen. Geen van hen heeft een BMO aangevraagd.
3.1.1.2. Referentieland
(35)
Overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening is voor de producenten-exporteurs aan wie geen BMO was toegekend, de normale waarde vastgesteld aan de hand van de prijs of de berekende waarde in een derde land met een markteconomie. Daartoe moest een referentieland worden gekozen.
(36)
In het bericht van inleiding heeft de Commissie de belanghebbenden meegedeeld dat zij de intentie had de VS als geschikt referentieland te gebruiken en heeft zij de belanghebbenden uitgenodigd opmerkingen in te dienen.
(37)
De Commissie heeft contact opgenomen met een aantal mogelijke referentielanden (India, Zuid-Afrika, Zuid-Korea, Taiwan en de VS) en heeft op basis van de ontvangen informatie bij 32 haar bekende producenten van het soortgelijke product in Zuid-Afrika, Zuid-Korea en de VS om informatie gevraagd. Omdat er geen informatie was ontvangen over producenten in India, kwam India niet als mogelijk referentieland in aanmerking. Taiwan is voorwerp van hetzelfde onderzoek, dus de informatie van de in dat kader onderzochte producenten kon voor dit doel worden gebruikt.
(38)
Slechts twee producenten in de VS hebben geantwoord op de vragenlijst voor producenten in het referentieland. De Commissie moest dus kiezen tussen de VS en Taiwan.
(39)
In de VS zijn er ten minste vier grote producenten van het soortgelijke product (waarvan er drie verticaal geïntegreerd zijn en de vierde niet); daarnaast zijn de totale productie en het totale verbruik vergelijkbaar met die van de VRC. In Taiwan wordt de markt gestuurd door één grote, verticaal geïntegreerde groep van producenten, ondanks de aanwezigheid van een paar kleine, niet geïntegreerde producenten. Het productieproces in de VS is vergelijkbaar met dat in Taiwan en met dat van ten minste een aantal producenten-exporteurs in de VRC. In de VS en Taiwan worden grotendeels dezelfde grondstoffen gebruikt. De VS heft antidumpingrechten ten aanzien van Japan, Zuid-Korea en Taiwan, terwijl Taiwan hetzelfde doet ten aanzien van de VRC en Zuid-Korea. Het soortgelijke product wordt echter in aanzienlijke mate in de VS en Taiwan ingevoerd en vertegenwoordigt respectievelijk rond de 17 % en 37 % van hun totale verbruik in het onderzoektijdvak. Tot de belangrijkste landen die exporteren naar de VS behoren Mexico, de VRC, Taiwan, Frankrijk, Finland, Japan en Duitsland; voor Taiwan zijn dit onder meer de VRC, Zuid-Korea, Japan, Finland en Vietnam.
(40)
In het licht van deze omstandigheden wordt de VS om de volgende twee belangrijke redenen gezien als een geschikter referentieland:
i)
de markt in de VS is erg competitief, terwijl de markt en de prijzen voor koudgewalste platte producten van roestvrij staal in Taiwan in aanzienlijke mate door één groep ondernemingen worden gestuurd;
ii)
de binnenlandse markt van Taiwan is veel kleiner dan die van de VRC en de VS.
(41)
Bepaalde belanghebbenden hebben bezwaren geuit tegen het gebruik van de VS als referentieland, met name vanwege vermeende verschillen in productieprocessen en in het soort grondstoffen dat in de productie wordt gebruikt. Deze belanghebbenden beweerden dat Taiwan, dat eveneens voorwerp is van dit onderzoek, in dit opzicht een geschikter referentieland zou zijn dan de VS.
(42)
De Commissie heeft in dit stadium geconcludeerd dat de VS een geschikt referentieland is in de zin van artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening.
3.1.1.3. Normale waarde (referentieland)
(43)
Overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening werd de informatie die van de medewerkende producenten in het referentieland was ontvangen, gebruikt om de normale waarde te bepalen voor de producenten-exporteurs aan wie geen BMO was toegekend.
(44)
De Commissie heeft eerst onderzocht of de totale binnenlandse verkoop van de twee medewerkende producenten in het referentieland representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop is representatief als de totale binnenlandse verkoop van het soortgelijke product aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt tijdens het onderzoektijdvak ten minste 5 % vertegenwoordigde van de totale uitvoer van het betrokken product door elk van de in de steekproef opgenomen Chinese producenten-exporteurs naar de Unie. Op basis hiervan was de totale verkoop van het soortgelijke product door de twee medewerkende producenten op de binnenlandse markt van het referentieland representatief.
(45)
Vervolgens heeft de Commissie voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs nagegaan welke productsoorten die op de binnenlandse markt werden verkocht, identiek waren aan of vergelijkbaar waren met de soorten die naar de Unie werden uitgevoerd.
(46)
Verder heeft de Commissie overeenkomstig artikel 2, lid 4, van de basisverordening voor elke productsoort het aandeel van de winstgevende verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt in het onderzoektijdvak bepaald om uit te maken of zij de werkelijke binnenlandse verkoop kon gebruiken voor de berekening van de normale waarde.
(47)
De normale waarde wordt gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs per productsoort, ongeacht of die verkoop winstgevend is, indien:
i)
de verkoop van de productsoort tegen nettoverkoopprijzen die ten minste gelijk zijn aan de berekende productiekosten, meer dan 80 % van de totale verkoop van deze productsoort vertegenwoordigde; en
ii)
de gewogen gemiddelde verkoopprijs van die productsoort ten minste gelijk is aan de productiekosten per eenheid.
(48)
In dit geval is de normale waarde het gewogen gemiddelde van de prijzen van alle binnenlandse verkopen van die productsoort gedurende het onderzoektijdvak. De Commissie heeft alle transacties die als binnenlandse verkopen gemeld waren in beschouwing genomen, aangezien er geen twijfel bestond over het feit dat deze voor binnenlands verbruik bedoeld waren.
(49)
De normale waarde is gelijk aan de werkelijke binnenlandse prijs per productsoort van uitsluitend de winstgevende binnenlandse verkopen van de productsoorten in het onderzoektijdvak indien:
i)
de winstgevende verkoop van de productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die productsoort bedraagt; of
ii)
de gewogen gemiddelde prijs van deze productsoort lager ligt dan de productiekosten per eenheid.
3.1.2. Uitvoerprijs
(50)
De uitvoer naar de Unie vond voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers plaats of, in het geval van één producent-exporteur, via een verbonden onderneming die optrad als importeur.
(51)
In de gevallen waarin de producenten-exporteurs het betrokken product rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers in de Unie hadden uitgevoerd, werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening vastgesteld op basis van de voor het betrokken product bij uitvoer naar de Unie werkelijk betaalde of te betalen prijzen.
(52)
In het geval waarin de producent-exporteur het betrokken product via een als importeur optredende verbonden onderneming naar de Unie uitvoerde, werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening vastgesteld op basis van de prijs waartegen het ingevoerde product voor het eerst aan onafhankelijke afnemers in de Unie werd doorverkocht. In dit geval werden voor alle tussen invoer en wederverkoop gemaakte kosten, met inbegrip van verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten („VAA”), en voor winst correcties toegepast.
3.1.3. Vergelijking
(53)
De normale waarde en de uitvoerprijs van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werden vergeleken in het stadium af fabriek.
(54)
Waar dat met het oog op een billijke vergelijking gerechtvaardigd was, heeft de Commissie overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening op de normale waarde en/of de uitvoerprijs een correctie toegepast voor verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Er werden correcties toegepast voor vervoer, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten, verpakking, krediet, bankkosten en commissies.
3.1.4. Dumpingmarges
(55)
Voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs heeft de Commissie, zoals bepaald in artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening, de gewogen gemiddelde normale waarde van elke soort van het soortgelijke product in het referentieland (zie overwegingen 43 tot en met 49) vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van de overeenkomstige soort van het betrokken product.
(56)
Op grond hiervan zijn de voorlopige gewogen gemiddelde dumpingmarges, uitgedrukt als percentage van kosten, verzekering en vracht (cif-prijs), grens Unie, vóór inklaring, als volgt:
Tabel 1
Dumpingmarges, VRC
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd
29,2
(57)
Voor de medewerkende producenten-exporteurs die niet in de steekproef zijn opgenomen, heeft de Commissie de gewogen gemiddelde dumpingmarge berekend op grond van artikel 9, lid 6, van de basisverordening. Die marge werd dus vastgesteld op basis van het gewogen gemiddelde van de dumpingmarges die waren vastgesteld voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs.
(58)
Dit leidt voor de medewerkende producenten-exporteurs die geen deel uitmaken van de steekproef, tot een voorlopige dumpingmarge van 30,0 %.
(59)
Voor alle andere producenten-exporteurs in het betrokken land stelde de Commissie de dumpingmarge overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening aan de hand van de beschikbare gegevens vast. Hiertoe bepaalde de Commissie de mate van medewerking van de producenten-exporteurs. De mate van medewerking is het uitvoervolume van de medewerkende producenten-exporteurs naar de Unie, uitgedrukt als percentage van het totale uitvoervolume - volgens de invoerstatistieken van Eurostat - van het betrokken land naar de Unie.
(60)
De mate van medewerking werd als hoog beoordeeld en op basis hiervan besloot de Commissie de residuele dumpingmarge vast te stellen op het niveau van de in de steekproef opgenomen onderneming met de hoogste dumpingmarge.
(61)
Onderstaande tabel bevat de voorlopige dumpingmarges, uitgedrukt als percentage van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Tabel 2
Dumpingmarges, VRC
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd
29,2
Andere medewerkende ondernemingen
30,0
Alle andere ondernemingen
34,9
3.2. Taiwan
3.2.1. Normale waarde
(62)
De Commissie heeft eerst onderzocht of de totale binnenlandse verkoop van elke onderzochte producent-exporteur representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. Tot de onderzochte producenten-exporteurs rekende de Commissie de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs, aangevuld met één producent-exporteur van wie het verzoek om individueel onderzoek ingewilligd was. De binnenlandse verkoop is representatief als de totale binnenlandse verkoop van het soortgelijke product aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt per producent-exporteur tijdens het onderzoektijdvak ten minste 5 % vertegenwoordigde van diens totale uitvoer van het betrokken product naar de Unie.
(63)
De binnenlandse verkoopcijfers die door de onderzochte producenten-exporteurs waren gemeld, bevatten volgens de conclusies van de Commissie een aanzienlijke hoeveelheid verkopen van het soortgelijke product aan distributeurs die het product vervolgens uitvoerden. Een berekening op basis van de productiegegevens van de medewerkende ondernemingen en statistische informatie over de in- en uitvoer van het soortgelijke product in Taiwan bevestigde dat ca. 50 % van de binnenlandse verkoop die door de medewerkende producenten-exporteurs was gemeld, in feite indirecte uitvoer was die niet voor binnenlands verbruik was bestemd.
(64)
Bovendien ontdekte de Commissie dat op de binnenlandse markt in Taiwan een systeem van kortingen gold. Eén van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs verklaarde dat dit systeem was opgezet als stimulans voor plaatselijke servicebedrijven (distributeurs) die hun staalproducten uitvoerden. Omdat alle distributeurs elke maand uitgebreid op de hoogte worden gesteld van de prijzen en kortingen die door de twee belangrijkste producenten voor de binnenlandse markt worden vastgesteld, werden de prijzen van goederen voor de binnenlandse markt en die van de uit te voeren goederen in aanzienlijke mate beïnvloed door het in Taiwan bestaande systeem voor prijsbepaling, zelfs als andere producenten hun klanten geen korting gaven.
(65)
Op basis van de bevindingen van de controles ter plaatse werd drie van de producenten-exporteurs verzocht de door hen gemelde verkoopcijfers voor de binnenlandse markt in Taiwan te herzien en te ontdoen van alle verkopen die niet voor binnenlands verbruik bedoeld waren. Zij lieten het echter bij een verklaring dat zij niet op de hoogte waren van de eindbestemming van het soortgelijke product dat zij aan hun afnemers verkopen.
(66)
Zoals uitgelegd in overweging 63 hierboven en om te waarborgen dat de normale waarde werd gebaseerd op prijzen die uitsluitend voor binnenlands verbruik waren vastgesteld, heeft de Commissie voor een conservatieve benadering gekozen en de voorlopige dumpingberekeningen gebaseerd op de gerapporteerde verkoop aan eindgebruikers in Taiwan. Daarbij verstond de Commissie onder eindgebruiker elke marktdeelnemer die het soortgelijke product omzette in een product dat van het soortgelijke product verschilde. De verkoop aan distributeurs of handelaars werd niet tot de binnenlandse verkoop gerekend, omdat de Commissie tijdens het onderzoek constateerde dat een van de belangrijkste distributeurs in Taiwan een grote hoeveelheid van het soortgelijke product verwierf - door de leveranciers gemeld als binnenlandse verkoop - maar het grootste deel ervan uitvoerde.
(67)
Op basis hiervan was de totale verkoop op de binnenlandse markt van het soortgelijke product door elke onderzochte producent-exporteur representatief.
(68)
Vervolgens heeft de Commissie voor de onderzochte producenten-exporteurs met een representatieve binnenlandse verkoop nagegaan welke productsoorten die op de binnenlandse markt werden verkocht, identiek waren aan of vergelijkbaar waren met de naar de Unie uitgevoerde soorten.
(69)
Daarna heeft de Commissie onderzocht of de productsoorten die door de onderzochte producenten-exporteurs op hun binnenlandse markt werden verkocht, in vergelijking met de productsoorten die naar de Unie werden uitgevoerd, representatief waren in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop van een productsoort is representatief als de totale binnenlandse verkoop van die productsoort aan onafhankelijke afnemers in het onderzoektijdvak ten minste 5 % bedraagt van de totale omvang van de uitvoer naar de Unie van de identieke of vergelijkbare productsoort.
(70)
Verder heeft de Commissie overeenkomstig artikel 2, lid 4, van de basisverordening voor elke productsoort het aandeel van de winstgevende verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt in het onderzoektijdvak bepaald om uit te maken of zij de werkelijke binnenlandse verkoop kon gebruiken voor de berekening van de normale waarde.
(71)
De normale waarde wordt gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs per productsoort, ongeacht of die verkoop winstgevend is, indien:
i)
de verkoop van de productsoort tegen nettoverkoopprijzen die ten minste gelijk zijn aan de berekende productiekosten, meer dan 80 % van de totale verkoop van deze productsoort vertegenwoordigde; en
ii)
de gewogen gemiddelde verkoopprijs van die productsoort ten minste gelijk is aan de productiekosten per eenheid.
(72)
In dit geval is de normale waarde het gewogen gemiddelde van de prijzen van alle binnenlandse verkopen van die productsoort gedurende het onderzoektijdvak.
(73)
De normale waarde is gelijk aan de werkelijke binnenlandse prijs per productsoort van uitsluitend de winstgevende binnenlandse verkopen van de productsoorten in het onderzoektijdvak indien:
i)
de winstgevende verkoop van de productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die productsoort bedraagt; of
ii)
de gewogen gemiddelde prijs van deze productsoort lager ligt dan de productiekosten per eenheid.
(74)
Uit de analyse van de binnenlandse verkoop bleek dat de binnenlandse verkoop voor een aantal productsoorten gedeeltelijk winstgevend was en dat de gewogen gemiddelde verkoopprijs boven de productiekosten per eenheid lag. Daarom nam de Commissie als normale waarde het gewogen gemiddelde van de prijzen van alle binnenlandse verkopen tijdens het onderzoektijdvak in gevallen waarin aan de voorwaarden van overweging 71 werd voldaan, en het gewogen gemiddelde van alleen de winstgevende verkopen in gevallen waarin niet aan deze voorwaarden werd voldaan. Voor bepaalde productsoorten waarvoor het soortgelijke product niet of niet in voldoende hoeveelheden was verkocht of die in het geheel niet waren verkocht in het kader van normale handelstransacties, stelde de Commissie de normale waarde vast volgens de bepalingen van artikel 2, leden 3 en 6, van de basisverordening.
(75)
De normale waarde werd vastgesteld door de gemiddelde productiekosten van het soortgelijke product van de onderzochte producenten-exporteurs tijdens het onderzoektijdvak te vermeerderen met:
i)
het gewogen gemiddelde van de verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten („VAA”) die door de onderzochte producenten-exporteurs in verband met de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product in het kader van normale handelstransacties tijdens het onderzoektijdvak zijn gemaakt; en
ii)
de gewogen gemiddelde winst die door de onderzochte producenten-exporteurs op de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product in het kader van normale handelstransacties tijdens het onderzoektijdvak is gemaakt.
(76)
Voor één van de onderzochte producenten-exporteurs werden de productiekosten gecorrigeerd. Omdat een aanzienlijk deel van de producten die als basis dienden voor het maken van het soortgelijke product, ook door een verbonden leverancier werd ingekocht, heeft de Commissie de aankoopkosten van deze basisproducten vervangen door de kosten van de productie van deze basisproducten door de onderzochte producent-exporteur.
(77)
Voor dezelfde producent-exporteur constateerde de Commissie eveneens dat een correctie voor schrootwaarde dubbel was geteld, omdat het volume van tot eindproducten verwerkte basisproducten exclusief schrootwaarde was geboekt. Daarom verwierp de Commissie de versie waarin de schrootwaarde op de productiekosten van het eindproduct in mindering werd gebracht.
(78)
Voor productsoorten waarvan de verkochte hoeveelheden niet representatief waren, werden de gemiddelde VAA-kosten en de winst op transacties in het kader van normale handelstransacties op de binnenlandse markt voor die soorten bij de normale waarde opgeteld. Voor productsoorten die helemaal niet op de binnenlandse markt werden verkocht of waarvan geen verkopen in het kader van normale handelstransacties bekend waren, werd het gewogen gemiddelde van de VAA-kosten en de winst van alle transacties in het kader van normale handelstransacties op de binnenlandse markt bij de normale waarde opgeteld.
3.2.2. Uitvoerprijs
(79)
De uitvoer van het betrokken product door de onderzochte producenten-exporteurs vond ofwel rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers in de Unie, ofwel via onafhankelijke distributeurs in Taiwan plaats. Overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening werd de uitvoerprijs daarom vastgesteld op basis van de werkelijk betaalde of te betalen prijzen.
3.2.3. Vergelijking
(80)
De normale waarde en de uitvoerprijs van de onderzochte producenten-exporteurs werden vergeleken in het stadium af fabriek.
(81)
Waar dat met het oog op een billijke vergelijking gerechtvaardigd was, heeft de Commissie overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening op de normale waarde en/of de uitvoerprijs een correctie toegepast voor verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Er werden correcties toegepast voor vervoer, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten, verpakking, krediet, bankkosten en commissies.
(82)
De in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs hebben niet gebruikgemaakt van de wisselkoersen die in de vóór de controlebezoeken toegezonden antidumpingvragenlijsten waren gegeven. Daarom heeft de Commissie de transactiewaarden opnieuw berekend op basis van de in de vragenlijsten vermelde koersen.
3.2.4. Dumpingmarges
(83)
Voor de onderzochte producenten-exporteurs, waaronder twee in de steekproef opgenomen verbonden ondernemingen en één onderneming waarvan het verzoek om individueel onderzoek ingewilligd was, heeft de Commissie, zoals bepaald in artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening, de gewogen gemiddelde normale waarde van elke soort van het soortgelijke product vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van de overeenkomstige soort van het betrokken product.
(84)
Op grond hiervan zijn de voorlopige gewogen gemiddelde dumpingmarges, uitgedrukt als percentage van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Tabel 3
Dumpingmarges, Taiwan
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd (individueel onderzoek)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd en Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Voor de medewerkende producenten-exporteurs die niet in de steekproef zijn opgenomen, heeft de Commissie de gewogen gemiddelde dumpingmarge berekend op grond van artikel 9, lid 6, van de basisverordening. Die marge werd dus vastgesteld op basis van de dumpingmarges die waren vastgesteld voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs.
(86)
Dit leidt voor de medewerkende producenten-exporteurs die geen deel uitmaken van de steekproef, tot een voorlopige dumpingmarge van 10,9 %.
(87)
Voor alle andere ondernemingen in het betrokken land stelde de Commissie de dumpingmarge overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening aan de hand van de beschikbare gegevens vast. Hiertoe bepaalde de Commissie de mate van medewerking. De mate van medewerking is het volume van de uitvoer naar de Unie van de medewerkende ondernemingen, uitgedrukt als percentage van het totale uitvoervolume - volgens de invoerstatistieken van Eurostat - van het betrokken land naar de Unie.
(88)
In dit geval werd de mate van medewerking als hoog beoordeeld en op basis hiervan besloot de Commissie de residuele dumpingmarge vast te stellen op het niveau van de onderneming met de hoogste dumpingmarge.
(89)
Onderstaande tabel bevat de voorlopige dumpingmarges, uitgedrukt als percentage van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Tabel 4
Dumpingmarges, Taiwan
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd en Yieh United Steel Corporation
10,9
Andere medewerkende ondernemingen
10,9
Alle andere ondernemingen
12,0
4. SCHADE
4.1. Definitie van de bedrijfstak van de Unie en de productie in de Unie
(90)
Tijdens het onderzoektijdvak werd het soortgelijke product door negen bekende producenten in de Unie vervaardigd. Zij vormen de „bedrijfstak van de Unie” in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening.
(91)
De totale productie in de Unie in het onderzoektijdvak werd bepaald op meer dan 3 miljoen ton. De Commissie baseerde dit cijfer op alle informatie die over de bedrijfstak van de Unie beschikbaar was, zoals de informatie afkomstig van de in de steekproef opgenomen producenten en de gegevens uit de klacht voor de overige producenten in de Unie. De grootste producent in de Unie werkte niet aan het onderzoek mee en maakte ook geen bezwaar tegen de klacht. Zes producenten in de Unie, die samen ongeveer 55 % van de verkoop en productie in de Unie vertegenwoordigen, werkten aan het onderzoek mee. Zoals vermeld in overweging 8, zijn in de steekproef vier producenten in de Unie opgenomen, die samen ca. 50 % van de totale productie van het soortgelijke product in de Unie vertegenwoordigen.
(92)
Bepaalde belanghebbenden hebben betoogd dat één van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie van de definitie van de bedrijfstak van de Unie moest worden uitgesloten, aangezien deze producent aanzienlijke hoeveelheden van het betrokken product invoerde. De invoer uit de betrokken landen door de desbetreffende producent was echter goed voor minder dan 5 % van de totale invoer van het betrokken product en minder dan 2 % van de verkoop van die producent in de Unie. Op basis hiervan blijft de Commissie er in dit stadium bij dat deze producent in de Unie deel uitmaakte van de bedrijfstak van de Unie.
(93)
Bepaalde belanghebbenden betoogden dat het ontbreken van de grootste producent in de Unie de steekproef niet-representatief zou maken. Zoals reeds vermeld, vertegenwoordigen de vier in de steekproef opgenomen producenten ca. 50 % van de totale productie van het soortgelijke product in de Unie. Om die reden concludeerde de Commissie dat de steekproef representatief was. Hoe het ook zij, de grootste producent heeft zichzelf niet gemeld.
4.2. Verbruik in de Unie
(94)
Bij het vaststellen van het verbruik in de Unie ging de Commissie uit van de verkoopcijfers met betrekking tot de eigen productie van de bedrijfstak van de Unie op basis van de door de producenten in de steekproef geleverde gegevens en de gegevens uit de klacht voor de overige producenten in de Unie, en de statistische gegevens van Eurostat met betrekking tot de invoer naar de markt van de Unie.
(95)
Het verbruik in de Unie heeft zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 5
Verbruik in de Unie
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
Verbruik in de Unie (ton)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Index
100
103
103
104
Bron: in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, klacht, Eurostat.
(96)
Het verbruik in de Unie is tijdens de gehele beoordelingsperiode continu met 4 % gestegen.
4.3. Invoer uit de betrokken landen
4.3.1. Cumulatieve beoordeling van de gevolgen van de invoer uit de betrokken landen
(97)
De Commissie heeft onderzocht of de invoer van het betrokken product van oorsprong uit de betrokken landen overeenkomstig artikel 3, lid 4, van de basisverordening cumulatief moest worden beoordeeld.
(98)
De dumpingmarge die werd vastgesteld ten aanzien van de invoer uit de VRC en Taiwan lag boven de de-minimisdrempel die in artikel 9, lid 3, van de basisverordening is vastgelegd. De invoer uit elk van de betrokken landen was niet te verwaarlozen in de zin van artikel 5, lid 7, van de basisverordening. Het marktaandeel lag tijdens het onderzoektijdvak op 5,1 % voor Taiwan en 4,3 % voor de VRC.
(99)
De concurrentievoorwaarden tussen de met dumping ingevoerde producten uit de VRC en Taiwan en het soortgelijke product waren vergelijkbaar. Meer specifiek concurreerden de ingevoerde producten met elkaar en met het soortgelijke product in de Unie, aangezien alle producten aan dezelfde internationale normen voldoen en daarom uitwisselbaar zijn. Bovendien worden ze via dezelfde verkoopkanalen en aan vergelijkbare categorieën afnemers verkocht.
(100)
De Taiwan Steel & Iron Industries Association („TSIIA”) betoogde dat de Commissie de gevolgen van de invoer met dumping uit de VRC en Taiwan niet cumulatief moest beoordelen. Volgens deze organisatie hebben Taiwanese producten op de markt van de Unie niet dezelfde concurrentievoorwaarden als Chinese, ook al worden de koudgewalste platte producten van roestvrij staal in de zin van de basisverordening als gelijk beschouwd. Zij zouden met name verschillen in klasse en kwaliteit, waarbij de Taiwanese producten van betere kwaliteit waren.
(101)
De uitspraak over verschillende klassen had uitsluitend betrekking op gespecialiseerde producten die minder dan 1 % van de invoer vertegenwoordigden. Verder voldoen alle producten (of ze nu uit de EU, China of Taiwan afkomstig zijn) aan dezelfde internationale normen en is er geen informatie ontvangen waarin het verschil in fysieke eigenschappen tussen het soortgelijke product uit de Unie en ingevoerde producten werd gekwantificeerd. Het argument is dus niet onderbouwd en werd derhalve afgewezen.
(102)
Aan alle criteria van artikel 3, lid 4, van de basisverordening werd dus voldaan en de invoer uit de VRC en Taiwan werd voor de schadevaststelling cumulatief beoordeeld.
4.3.2. Omvang en marktaandeel van de invoer uit de betrokken landen
(103)
De Commissie heeft de omvang van de invoer vastgesteld op basis van statistische gegevens hierover van Eurostat. Het marktaandeel van de ingevoerde producten werd op basis van dezelfde bron vastgesteld.
(104)
De invoer in de Unie uit de betrokken landen heeft zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 6
Invoer en marktaandeel
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
Invoervolume uit de VRC (ton)
56 477
95 876
87 759
143 420
Index
100
170
155
254
Marktaandeel (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Index
100
165
151
243
Invoervolume uit Taiwan (ton)
127 664
173 968
132 392
169 097
Index
100
136
104
132
Marktaandeel (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Index
100
133
101
127
Invoer uit de betrokken landen (ton)
184 140
269 845
220 151
312 517
Index
100
147
120
170
Marktaandeel (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Index
100
143
116
163
Bron: Eurostat.
(105)
De cumulatieve invoer uit de betrokken landen is tussen 2010 en het einde van het onderzoektijdvak met 70 % gestegen (van 184 140 ton tot 312 517 ton). De invoer steeg tijdens de gehele beoordelingsperiode gelijkmatig, met uitzondering van het jaar 2012, toen het invoervolume boven dat van 2010 maar onder dat van 2011 lag.
(106)
Tijdens de beoordelingsperiode nam het marktaandeel met 63 % toe (van 5,8 % tot 9,5 %). Net als de invoer steeg het marktaandeel tijdens de gehele beoordelingsperiode gelijkmatig, met uitzondering van 2012.
4.3.3. Prijzen van de ingevoerde producten uit de betrokken landen en prijsonderbieding
(107)
De Commissie heeft de prijzen van de ingevoerde producten vastgesteld op basis van statistische gegevens van Eurostat over de waarde en het volume van de invoer. De prijsonderbieding van de ingevoerde producten werd vastgesteld op basis van de antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs en de producent-exporteur van wie het verzoek om individueel onderzoek was ingewilligd (zie overweging 17).
(108)
De gewogen gemiddelde prijzen van de invoer in de Unie uit de betrokken landen hebben zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 7
Invoerprijzen
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
VRC (EUR/ton)
2 175
2 280
2 253
2 008
Index
100
105
104
92
Taiwan (EUR/ton)
2 268
2 414
2 143
1 897
Index
100
106
94
84
Betrokken landen (EUR/ton)
2 239
2 366
2 187
1 948
Index
100
106
98
87
Bron: Eurostat.
(109)
Tussen 2010 en 2011 gingen de prijzen van de totale invoer uit de VRC en Taiwan aanvankelijk met 6 procentpunt omhoog. Daarna daalden ze met 19 procentpunt zodat de uiteindelijke daling 13 % bedroeg. De prijzen van de invoer uit de VRC en Taiwan afzonderlijk volgden een vergelijkbare trend, behalve in 2012 toen de prijzen voor de VRC nog steeds relatief hoog waren, maar al relatief laag voor Taiwan. Tussen 2012 en het einde van het onderzoektijdvak daalden de prijzen voor beide landen verder.
(110)
De Commissie stelde de prijsonderbieding tijdens het onderzoektijdvak vast aan de hand van een vergelijking van:
i)
de gewogen gemiddelde verkoopprijs per productsoort, die door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie werd berekend aan niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie, gecorrigeerd tot het niveau af fabriek; en
ii)
de overeenkomstige gewogen gemiddelde prijs per ingevoerde productsoort, die door de onderzochte Chinese en Taiwanese producenten werd berekend aan de eerste niet-verbonden afnemer op de markt van de Unie, op cif-basis, met de nodige correcties voor kosten na invoer.
(111)
De prijzen werden per productsoort vergeleken na aftrek van kortingen, commissies en leveringskosten, waarbij de transacties indien nodig werden gecorrigeerd. Het resultaat van de vergelijking werd uitgedrukt als percentage van de omzet van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie tijdens het onderzoektijdvak. Daaruit bleek voor de invoer uit de betrokken landen op de markt van de Unie een gewogen gemiddelde prijsonderbiedingsmarge tussen 9,6 % en 11,3 %.
(112)
Uit het onderzoek is gebleken dat producenten-exporteurs bijna uitsluitend verkopen aan onafhankelijke distributeurs of staalservicebedrijven, terwijl de bedrijfstak van de Unie zijn producten verkocht aan distributeurs, staalservicebedrijven en eindgebruikers. Uit het onderzoek is echter niet gebleken dat dit verschil in handelsstadium invloed had op de prijs. Integendeel, de onafhankelijke distributeurs en staalservicebedrijven verklaarden dat zij van de producenten in de Unie geen gunstiger verkoopvoorwaarden krijgen dan eindgebruikers.
4.4. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
4.4.1. Algemene opmerkingen
(113)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Unie een beoordeling van alle economische indicatoren die tijdens de beoordelingsperiode van invloed waren op de situatie van de bedrijfstak van de Unie.
(114)
Zoals vermeld in overweging 8, werd voor de vaststelling van de mogelijke door de bedrijfstak van de Unie geleden schade gebruikgemaakt van een steekproef. De steekproef bestond uit vier producenten.
(115)
Voor de schadevaststelling maakte de Commissie onderscheid tussen macro-economische en micro-economische schade-indicatoren. Bij het beoordelen van de macro-economische indicatoren ging de Commissie uit van de gegevens van de in de steekproef opgenomen producenten en de gegevens die afkomstig waren uit de klacht voor de overige producenten in de Unie. De gegevens hadden betrekking op alle producenten in de Unie. Bij het beoordelen van de micro-economische indicatoren ging de Commissie uit van de gegevens die de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie in hun antwoorden op de vragenlijst hadden verstrekt. De gegevens hadden betrekking op de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Beide reeksen gegevens bleken representatief te zijn voor de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie.
(116)
De macro-economische indicatoren zijn: productie, productiecapaciteit, bezettingsgraad, verkoopvolume, marktaandeel, groei, werkgelegenheid, productiviteit en hoogte van de dumpingmarge.
(117)
De micro-economische indicatoren zijn: gemiddelde eenheidsprijzen, kosten per eenheid, loonkosten, voorraden, winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken.
(118)
Bepaalde belanghebbenden betoogden dat het onjuist was de indicatoren in macro-economische en micro-economische indicatoren onder te verdelen, maar dat in plaats daarvan bij de schadebeoordeling steevast de gegevens van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie gebruikt moesten worden. Zij voerden aan dat de afzonderlijke beoordeling van macro-economische en micro-economische indicatoren gevoelig zou zijn voor manipulatie door de klager; deze zou namelijk de gegevensverzameling op macro-economisch niveau kunnen beïnvloeden doordat de beslissing om een bepaalde indicator als macro- of micro-economisch te beschouwen, werd genomen op basis van de mate van beschikbaarheid van informatie.
(119)
De Commissie heeft de macro-economische indicatoren vastgesteld en beoordeeld zoals deze op Unieniveau werden gevonden, niet uitsluitend op het niveau van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Er wordt in overweging genomen dat, als het gaat om macro-economische indicatoren, complete gegevens over de hele bedrijfstak van de Unie (waarin ook de gegevens van de in de steekproef opgenomen ondernemingen vertegenwoordigd zijn) de situatie tijdens de beoordelingsperiode beter weergeven dan de gegevens over slechts een deel van de bedrijfstak.
(120)
De gegevens die door de klager voor de beoordeling van de macro-economische indicatoren waren verstrekt, werden als nauwkeurig en betrouwbaar beschouwd. De deugdelijkheid van de gegevens is gecontroleerd aan de hand van de informatie die door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie was verstrekt. Als dit argument zou worden gevolgd, zou een schadeanalyse waarbij consequent alleen de informatie werd gebruikt die door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie was verstrekt, juist een negatiever beeld schetsen wat betreft de macro-economische indicatoren. Er was geen reden aan te nemen dat de klager met opzet informatie heeft achtergehouden om de schadeanalyse te beïnvloeden. Daarom is er geen aanleiding om de informatie over de macro-economische indicatoren die door de klager is verstrekt, niet te gebruiken. De stelling dat de analyse van alle schade-indicatoren beperkt zou moeten worden tot de informatie die is verstrekt door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, kan daarom niet worden geaccepteerd.
4.4.2. Macro-economische indicatoren
4.4.2.1. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(121)
De totale productie in de Unie, de productiecapaciteit (voor koud walsen) en de bezettingsgraad hebben zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt ontwikkeld:
Tabel 8
Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
Productie (ton)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Index
100
99
101
95
Productiecapaciteit (ton)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Index
100
102
103
104
Bezettingsgraad (%)
77
74
75
70
Index
100
97
98
92
Bron: in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, klacht.
(122)
De productie bleef stabiel tussen 2010 en 2012. Tussen 2012 en het einde van het onderzoektijdvak daalde de productie aanzienlijk (6 procentpunt) en de uiteindelijke daling bedroeg 5 %, ondanks een stabiele vraag.
(123)
Tegelijkertijd vertoonde de productiecapaciteit tijdens de beoordelingsperiode een gematigde groei van 4 %. Deze kleine stijging van de productiecapaciteit zou het gevolg kunnen zijn van een beter gebruik van machines als gevolg van efficiëntieprogramma's die door de bedrijfstak van de Unie werden uitgevoerd.
(124)
Hierdoor daalde de bezettingsgraad tijdens de gehele beoordelingsperiode met 8 %. Zoals bekend is een bezettingsgraad van 100 % in de bedrijfstak voor koudgewalste platte producten van roestvrij staal niet haalbaar en houdbaar op de lange termijn. De bezettingsgraad die tijdens de beoordelingsperiode door de bedrijfstak van de Unie werd gerealiseerd, ligt echter ver onder de bezettingsgraad van boven de 90 % die wordt gezien als haalbaar met een op de lange termijn houdbaar productieniveau. Daarnaast is het verschil tussen de productiecapaciteit en het op de lange termijn houdbare productieniveau minimaal; dus kan dit niet van invloed zijn geweest op de dalende trend die in de bedrijfstak van de Unie zichtbaar was.
4.4.2.2. Verkoopvolume en marktaandeel
(125)
Het verkoopvolume en het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie hebben zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt ontwikkeld:
Tabel 9
Verkoopvolume en marktaandeel
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
Verkoopvolume op de markt van de Unie (ton)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Index
100
100
103
100
Marktaandeel (%)
84
81
84
80
Index
100
97
100
95
Bron: in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, klacht.
(126)
Het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie was tijdens de gehele beoordelingsperiode stabiel, met een lichte stijging in 2012.
(127)
Omdat het verbruik in de Unie, zoals vermeld in overweging 96, tijdens de beoordelingsperiode is gestegen, heeft het relatief stabiele verkoopvolume ertoe geleid dat het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie tijdens de gehele beoordelingsperiode met 5 % is gedaald. Net als bij de verkoop vertoonde het jaar 2012 een positiever beeld.
4.4.2.3. Groei
(128)
Zoals hierboven beschreven, bleef het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie tijdens de gehele beoordelingsperiode relatief stabiel in een groeiende markt. Tegelijkertijd nam de invoer uit de betrokken landen aanzienlijk toe. Dit betekende dat de groei van de markt met ca. 140 000 ton over de gehele beoordelingsperiode bijna uitsluitend ten goede kwam aan de invoer uit de betrokken landen, die tijdens hetzelfde tijdvak met ca. 128 000 ton toenam. De bedrijfstak van de Unie heeft dus helemaal niet weten te profiteren van de groei van de markt.
4.4.2.4. Werkgelegenheid en productiviteit
(129)
De werkgelegenheid en de productiviteit hebben zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt ontwikkeld:
Tabel 10
Werkgelegenheid en productiviteit
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
Aantal werknemers
13 223
12 978
12 471
11 820
Index
100
98
94
89
Productiviteit (ton/werknemer)
242
235
258
257
Index
100
97
107
106
Bron: in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, klacht.
(130)
Het aantal werknemers in de bedrijfstak van de Unie vertoonde een duidelijk dalende trend: het daalde in 2011 met 2 procentpunt, in 2012 met 4 procentpunt en tijdens het onderzoektijdvak nog eens met 5 procentpunt. De rationalisering van het werknemersbestand kan worden toegeschreven aan de uitvoering van verschillende efficiëntieprogramma's door de producenten in de Unie en aan de afname van de productie.
(131)
De productie van koudgewalste platte producten van roestvrij staal wordt algemeen beschouwd als een kapitaalintensieve bedrijfstak. Toch biedt de bedrijfstak van de Unie aan een groot aantal mensen werkgelegenheid. Verder zijn loonkosten - goed voor 10 % à 15 % van de totale kosten - na grondstoffen de op één na belangrijkste kostenfactor. Werkgelegenheid is dus een relevante schade-indicator voor deze bedrijfstak.
(132)
De productiviteit van de bedrijfstak van de Unie daalde in 2011 licht met 3 procentpunt, steeg vervolgens in 2012 met 10 procentpunt om in het onderzoektijdvak weer met 1 procentpunt te dalen. De uiteindelijke stijging tijdens de desbetreffende periode bedroeg, ondanks de daling van het aantal werknemers, 6 procentpunt (van 242 tot 257 ton per werknemer), hetgeen wijst op een hogere mate van efficiëntie.
4.4.2.5. Hoogte van de dumpingmarge en herstel van eerdere dumping
(133)
Alle dumpingmarges lagen significant boven het minimale niveau. De gevolgen van de hoogte van de werkelijke dumpingmarges voor de bedrijfstak van de Unie waren aanzienlijk, gezien de omvang en de prijzen van de invoer uit de betrokken landen.
(134)
Dit is het tweede antidumpingonderzoek ten aanzien van het betrokken product. De invoer van hetzelfde product van oorsprong uit de VRC, Zuid-Korea en Taiwan was reeds het voorwerp van een onderzoek in 2008-2009 (6). Ook al heeft dat onderzoek niet geleid tot het instellen van antidumpingmaatregelen, toch is het bestaan van dumping toen al voorlopig door het onderzoek aangetoond (7).
4.4.3. Micro-economische indicatoren
4.4.3.1. Prijzen en factoren die de prijzen beïnvloeden
(135)
De gewogen gemiddelde verkoopprijzen per eenheid van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie voor verkoop aan niet-verbonden afnemers in de Unie hebben zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt ontwikkeld:
Tabel 11
Verkoopprijzen in de Unie
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
Gemiddelde verkoopprijs per eenheid in de Unie (EUR/ton)
2 428
2 572
2 358
2 159
Index
100
106
97
89
Productiekosten per eenheid (EUR/ton)
2 247
2 345
2 149
1 939
Index
100
104
96
86
Bron: in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(136)
De verkoopprijzen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie voor verkoop aan niet-verbonden afnemers nam tijdens de beoordelingsperiode met 11 % af. In 2011 stegen de prijzen met 6 %, maar ze daalden vervolgens met 17 procentpunt tot het einde van de beoordelingsperiode.
(137)
De productiekosten per eenheid voor de totale productie van koudgewalste platte producten van roestvrij staal (inclusief goederen die uiteindelijk werden uitgevoerd) volgden grotendeels de tendens van de verkoopprijzen en daalden tijdens de gehele beoordelingsperiode met 14 %. De verkoopprijzen en de productiekosten per eenheid zijn echter niet rechtstreeks vergelijkbaar vanwege het tijdverschil tussen productie en verkoop. Omdat het gemiddelde niveau van de voorraden in de bedrijfstak van de Unie ca. 15 % van de omzet bedroeg, zit er gemiddeld een kleine twee maanden tussen productie en verkoop.
(138)
In het algemeen worden zowel de productiekosten als de verkoopprijzen in aanzienlijke mate beïnvloed door de ontwikkeling van de grondstofprijzen, met name chroom en nikkel. De prijzen die door de bedrijfstak van de Unie worden berekend, volgen dan ook een mechanisme dat bekend staat onder de naam „legeringstoeslag”. Bij dit mechanisme bestaan de prijzen uit een vaste „basisprijs”, vermeerderd met een „legeringstoeslag” die varieert afhankelijk van de chemische samenstelling van de staalsoort en de notering van de legeringen op de metaalbeurs van Londen („London Metal Exchange” - „LME”). De prijzen zijn daarom mede afhankelijk van de staalsoort en de kosten van de desbetreffende grondstoffen.
(139)
Bepaalde belanghebbenden hebben gesuggereerd dat de „legeringstoeslag” bij de analyse van de ontwikkeling van de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie buiten beschouwing moest worden gelaten. Aangezien de bedrijfstak van de Unie geen invloed heeft op de nikkelprijs, betoogden deze belanghebbenden dat de Commissie alleen naar de „basisprijs” moest kijken.
(140)
De totaalprijs bestaat inderdaad uit een basisprijs en een legeringstoeslag, en de afnemers zijn zich hier normaal gesproken van bewust. Tijdens het onderzoektijdvak is echter gebleken dat deze twee prijsbestanddelen meestal niet afzonderlijk op de factuur werden vermeld. In zulke gevallen werden deze twee bestanddelen meestal ook niet afzonderlijk vermeld op handelsdocumenten die aan de factuur voorafgaan, zoals de order of de orderbevestiging.
(141)
Daarom werd de ontwikkeling van de basisprijs geanalyseerd op basis van publiekelijk beschikbare informatie die door de belanghebbenden was ingediend. Deze informatie biedt een gedetailleerde uitsplitsing in basisprijs en legeringstoeslag van de totaalprijs in Duitsland (8) voor producten uitgevoerd in de gangbare staalsoort 304 (9). De legeringstoeslag fluctueerde als gevolg van de ontwikkelingen van de grondstofprijzen, maar de basisprijs vertoonde tijdens de gehele beoordelingsperiode een ononderbroken daling van ca. 20 % en ging daarbij van ca. 1 200 EUR/ton in 2010 naar ca. 1 000 EUR/ton in het onderzoektijdvak. Hoewel deze daling niet noodzakelijkerwijs representatief hoeft te zijn voor alle producten en alle producenten in de Unie, ondersteunt de omvang van de daling de conclusie dat niet alleen het niveau van de legeringstoeslag, maar ook dat van de basisprijs een neerwaartse trend vertoonde.
4.4.3.2. Loonkosten
(142)
De gemiddelde loonkosten van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie hebben zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt ontwikkeld:
Tabel 12
Gemiddelde loonkosten per werknemer
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
Gemiddelde loonkosten per werknemer (EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Index
100
102
105
108
Bron: in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(143)
De gemiddelde loonkosten per werknemer stegen tijdens de gehele beoordelingsperiode, met een totale stijging van 8 % tussen 2010 en het einde van het onderzoektijdvak.
4.4.3.3. Voorraden
(144)
De voorraden van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie hebben zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt ontwikkeld:
Tabel 13
Voorraden
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
Eindvoorraden (ton)
242 166
238 818
208 021
225 418
Index
100
99
86
93
Eindvoorraden uitgedrukt als percentage van de productie
15
16
14
15
Index
100
103
90
99
Bron: in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(145)
De omvang van de voorraden bleef tussen 2010 en 2011 relatief stabiel, daalde in 2012 met 13 procentpunt en vertoonde tijdens het onderzoektijdvak een kleine stijging van 7 procentpunt. In totaal daalde de omvang tijdens de beoordelingsperiode met 7 %. Omdat de productie meestal op bestelling plaatsvindt, zijn voorraden in deze bedrijfstak geen zinvolle indicator.
4.4.3.4. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
(146)
De winstgevendheid, de kasstroom, de investeringen en het rendement van investeringen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie hebben zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt ontwikkeld:
Tabel 14
Winstgevendheid, kasstroom, investeringen en rendement van investeringen
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
Winstgevendheid van de verkoop in de Unie aan niet-verbonden afnemers (% van omzet)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Index
- 100
- 214
- 330
- 253
Kasstroom (miljoen EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Index
- 100
54
- 5
- 20
Investeringen (miljoen EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Index
100
91
85
83
Rendement van investeringen (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Index
- 100
- 246
- 370
- 269
Bron: in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(147)
De Commissie heeft de winstgevendheid van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie vastgesteld door de nettowinst vóór belastingen van de verkoop van het soortgelijke product aan niet-verbonden afnemers in de Unie uit te drukken als percentage van de aldus gerealiseerde omzet. De winstgevendheid van de in de steekproef opgenomen producenten was gedurende de gehele beoordelingsperiode negatief; na een daling met 1,5 procentpunt tussen 2010 en 2012 herstelde de winstgevendheid zich tijdens het onderzoektijdvak weer enigszins met een toename van 0,5 procentpunt om uiteindelijk uit te komen op - 1,6 %. Zoals uiteengezet in overweging 141, was de negatieve winstgevendheid voornamelijk het gevolg van een voortdurende daling van de basisprijs en niet van de fluctuerende prijzen voor grondstoffen zoals nikkel.
(148)
De nettokasstroom is het vermogen van de producenten in de Unie om hun activiteiten zelf te financieren. De kasstroom was drie van de vier beoordeelde jaren negatief; de kasstroom verbeterde in 2011, maar zette daarna opnieuw een daling in. De tijdelijke verbetering in 2011 was grotendeels te danken aan een aanzienlijke afname van de voorraden halffabricaten.
(149)
De investeringen vertoonden een dalende trend: in 2011 namen deze met 9 % af, in 2012 nog eens met 6 % en nog eens met 2 % in het onderzoektijdvak. Tijdens de beoordelingsperiode zijn de investeringen in totaal met 17 procentpunt afgenomen.
(150)
Het rendement van investeringen is de winst uitgedrukt als percentage van de nettoboekwaarde van de investeringen. Dit rendement was alle vier de beoordeelde jaren negatief. In 2011 daalde het met 146 %, in 2012 nog eens met 124 % en in het onderzoektijdvak bedroeg het - 3,1 %.
(151)
Hierdoor werd het vermogen om kapitaal aan te trekken van alle vier in de steekproef opgenomen producenten aangetast, want vanwege hun negatieve winstgevendheid kwamen zij bij banken niet in aanmerking voor financiering. De producenten moesten gebruikmaken van fondsen die door andere ondernemingen binnen het concern werden verstrekt.
4.4.4. Conclusie over schade
(152)
De meeste schade-indicatoren van de bedrijfstak van de Unie vertoonden tijdens de beoordelingsperiode een negatieve trend. De productie nam af met 5 %, hetgeen leidde tot een daling van de bezettingsgraad met 8 %. Stabiele verkoopvolumes in een groeiende markt leidden tot een daling met 5 % van het marktaandeel. De werkgelegenheid daalde met 11 %, terwijl de loonkosten met 8 % stegen. De investeringen daalden met 17 %, terwijl het rendement van de investeringen tijdens de gehele beoordelingsperiode negatief was en een dalende trend vertoonde.
(153)
De enige schadefactoren die duidelijk een enigszins positieve ontwikkeling vertoonden, waren de productiecapaciteit en de productiviteit. De stijging van de productiecapaciteit gaat in ieder geval gelijk op met de stijging van het verbruik tijdens de beoordelingsperiode. De toename in productiviteit was het gevolg van de beperking van het aantal werknemers.
(154)
Een aantal schadefactoren, zoals marktaandeel, verkoopprijs en productiekosten, vertoonden in 2011 of 2012 tijdelijk een meer positieve ontwikkeling in vergelijking met het jaar ervoor, om daarna weer te dalen. De winstgevendheid was alle vier de jaren negatief, de kasstroom drie van de vier jaar.
(155)
Rekening houdend met het bovenstaande heeft de Commissie in dit stadium geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening.
5. OORZAKELIJK VERBAND
(156)
Overeenkomstig artikel 3, lid 6, van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping uit de betrokken landen aanmerkelijke schade heeft geleden. Overeenkomstig artikel 3, lid 7, van de basisverordening heeft de Commissie ook onderzocht of de bedrijfstak van de Unie in dezelfde periode door andere bekende factoren aanmerkelijke schade had kunnen lijden. De Commissie heeft zich ervan verzekerd dat eventuele schade die werd veroorzaakt door andere factoren dan de invoer met dumping uit de betrokken landen, niet aan de invoer met dumping werd toegeschreven. Deze factoren zijn: invoer uit derde landen, uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie, energiekosten, overcapaciteit en mededinging binnen de Unie.
5.1. Gevolgen van de invoer met dumping
(157)
Het verbruik in de Unie nam tijdens de beoordelingsperiode met 4 % toe, maar tegelijkertijd steeg het invoervolume uit de betrokken landen met 70 % terwijl het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie een negatieve trend vertoonde. De patronen die zichtbaar waren in de winst van marktaandeel door de ingevoerde producten en het verlies van marktaandeel door de bedrijfstak van de Unie bleken overeen te komen. De toename van het marktaandeel van de ingevoerde producten vertraagde in 2012 en herstelde zich tijdens het onderzoektijdvak, terwijl de afname van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie in 2012 eveneens vertraagde om in het onderzoektijdvak weer te versnellen. Het is dan ook duidelijk dat er een correlatie bestond tussen het verlies van marktaandeel door de bedrijfstak van de Unie enerzijds en de toename van de invoer met dumping anderzijds.
(158)
De invoerprijzen van producten uit de betrokken landen zijn tijdens de beoordelingsperiode met 13 % gedaald. Tijdens dezelfde periode daalden de prijzen van producten uit de bedrijfstak van de Unie met 11 %. Tijdens het onderzoektijdvak werden de prijzen van de bedrijfstak van de Unie met 9,6 % - 11,3 % onderboden door de invoer met dumping uit de betrokken landen, hetgeen leidde tot prijsdruk op de bedrijfstak van de Unie. Door de prijsstelling van de toenemende invoer met dumping uit de betrokken landen was het voor de bedrijfstak van de Unie niet mogelijk het bestaande marktaandeel te behouden of winstgevend te worden.
(159)
Bepaalde belanghebbenden hebben betoogd dat de ingevoerde producten uit de betrokken landen niet concurreren met producten die door de bedrijfstak van de Unie worden verkocht. Naar hun zeggen gaat het bij de ingevoerde producten uit de betrokken landen voornamelijk om dunne producten met een dikte van minder dan 2 mm, terwijl de bedrijfstak van de Unie vooral dikkere producten levert. Deze bewering is niet bevestigd door de feiten van het onderzoek. Het is gebleken dat de producenten-exporteurs en de bedrijfstak van de Unie beide zowel producten met een dikte van meer dan 2 mm als dunnere producten verkopen. Verder ligt de verhouding tussen dikke en dunne producten voor zowel de bedrijfstak van de Unie als de producenten-exporteurs uit de betrokken landen op een vergelijkbaar niveau (rond de 30 % - 35 %).
(160)
Bepaalde belanghebbenden hebben betoogd dat er geen correlatie was tussen de omvang en de prijzen van de invoer uit de VRC en de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie. Zij wezen in het bijzonder op de afname van de invoer en de stabiele prijzen van de producten uit de VRC in 2011-2012, waarmee volgens hen de daling van de gemiddelde prijzen op de markt van de Unie niet kan worden verklaard. In dezelfde periode namen de verliezen van de bedrijfstak van de Unie toe en was het verkoopvolume relatief stabiel.
(161)
Deze analyse richt zich echter selectief op een geïsoleerde periode van twee jaar in plaats van op de hele beoordelingsperiode. Als de hele periode wordt geanalyseerd, is het duidelijk dat de sterke toename van de invoer met dumping niet alleen heeft geleid tot een aantasting van de winstgevendheid, maar ook tot het verlies van marktaandeel door de bedrijfstak van de Unie en een vermindering van de productie, de bezettingsgraad, de werkgelegenheid, de investeringen en het rendement van de investeringen. Ook al volgde het jaar 2012 niet strikt de algemene trend, de trend bleef negatief. De beoordeling van de schade-indicatoren over een langere periode van vier jaar is namelijk bedoeld om te vermijden dat conclusies worden getrokken op basis van geïsoleerde ontwikkelingen. Hoe het ook zij, de gevolgen van de invoer met dumping uit de twee betrokken landen zijn cumulatief beoordeeld om de redenen die in de overwegingen 97 tot en met 102 worden uiteengezet. Daarom is er geen rechtvaardiging om de gevolgen van de invoer met dumping uit de VRC afzonderlijk te beoordelen.
(162)
Bepaalde belanghebbenden hebben aangevoerd dat het marktaandeel dat de bedrijfstak van de Unie aan invoer uit Taiwan heeft verloren, te verwaarlozen was. Volgens de in de klacht verstrekte informatie vertegenwoordigde de invoer uit Taiwan een marktaandeel van 4,98 % in het onderzoektijdvak en vertoonde het tussen 2010 en het onderzoektijdvak een stijging van 1,09 %. De belanghebbenden betoogden dat de uitvoer uit Taiwan onmogelijk kon leiden tot de schade die de klagers naar eigen zeggen hebben geleden.
(163)
Uit het onderzoek bleek dat het marktaandeel van de invoer uit Taiwan gedurende de gehele beoordelingsperiode toenam en tijdens het onderzoektijdvak 5,1 % bedroeg. Het onderzoek liet ook duidelijk zien dat de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie in aanzienlijke mate door deze invoer met dumping werden onderboden. Daarom oefende de invoer met dumping uit Taiwan, in tegenstelling tot wat de belanghebbenden beweerden, wel degelijk prijsdruk uit en bracht ze, samen met de Chinese invoer met dumping, op de hierboven besproken wijze schade toe aan de bedrijfstak van de Unie. Er wordt aan herinnerd dat de gevolgen van de invoer uit de twee betrokken landen cumulatief zijn beoordeeld om de redenen die in de overwegingen 97 tot en met 102 zijn uiteengezet. Daarom zijn de gevolgen van de invoer met dumping uit Taiwan alleen niet separaat beoordeeld.
(164)
Het is door bepaalde belanghebbenden aangevoerd dat de hoeveelheid uit Taiwan ingevoerde producten werd overschat, omdat hierin naar verluidt aanzienlijke hoeveelheden koudgewalste platte producten van roestvrij staal van oorsprong uit China of Korea waren begrepen, die ten onrechte als Taiwanees waren gedeclareerd. Deze bewering werd echter niet met bewijsmateriaal gestaafd.
(165)
De uitvoervolumes die door de medewerkende Taiwanese ondernemingen (producenten en andere medewerkende partijen) werden opgegeven, dekken echter de overgrote meerderheid van de totale Taiwanese uitvoer. De kwestie van de vermeende onjuist gedeclareerde niet-Taiwanese producten kan dus slechts weinig tot geen invloed hebben.
(166)
Door bepaalde belanghebbenden is aangevoerd dat de prijzen van de Chinese en Taiwanese producenten-exporteurs, net als die van de bedrijfstak van de Unie, de nikkelprijs volgden. Het kan inderdaad zo zijn dat de prijsontwikkeling van de producenten-exporteurs op termijn de ontwikkeling van de grondstoffenprijzen volgde, maar dit zegt niets over het absolute prijsniveau. Wat betreft het prijsniveau bleek uit het onderzoek dat de prijs van de bedrijfstak van de Unie door zowel de Chinese als de Taiwanese prijzen met 9,6 % - 11,3 % werd onderboden. Als de stelling correct is dat de Chinese en Taiwanese prijzen en die van de bedrijfstak van de Unie tijdens de gehele beoordelingsperiode een vergelijkbare ontwikkeling volgden, zou dit slechts leiden tot de conclusie dat de prijzen van de bedrijfstak van de Unie tijdens de gehele beoordelingsperiode met een vergelijkbare marge door de Chinese en Taiwanese invoer werden onderboden.
(167)
Bepaalde belanghebbenden beweerden dat een vermeende toename van de investeringen het niet aannemelijk maakte dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade leed. Deze bewering is echter niet door het onderzoek bevestigd. Uit het onderzoek bleek juist dat de investeringen tijdens de gehele beoordelingsperiode gestaag daalden met in totaal 17 %, zoals beschreven in overweging 149.
(168)
Gezien het bovenstaande heeft de Commissie in dit stadium geconcludeerd dat de toename van laaggeprijsde invoer met dumping uit de betrokken landen de oorzaak was van de aanmerkelijke schade voor de bedrijfstak van de Unie.
5.2. Gevolgen van andere factoren
5.2.1. Invoer uit derde landen
(169)
De invoer uit andere derde landen heeft zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt ontwikkeld:
Tabel 15
Invoer uit derde landen
Land
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
India
Omvang (ton)
17 568
29 437
33 763
61 855
Index
100
168
192
352
Marktaandeel (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 912
2 421
2 218
2 098
Index
100
127
116
110
Zuid-Korea
Omvang (ton)
72 256
70 297
62 047
92 189
Index
100
97
86
128
Marktaandeel (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
1 932
2 112
1 891
1 839
Index
100
109
98
95
Zuid-Afrika
Omvang (ton)
66 142
51 788
50 718
51 907
Index
100
78
77
78
Marktaandeel (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
2 302
2 355
2 102
1 943
Index
100
102
91
84
VS
Omvang (ton)
94 923
82 387
82 624
90 947
Index
100
87
87
96
Marktaandeel (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
2 695
2 943
2 646
2 304
Index
100
109
98
85
Overige derde landen
Omvang (ton)
85 674
109 406
74 897
59 204
Index
100
128
87
69
Marktaandeel (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
2 450
2 659
2 715
2 669
Index
100
109
111
109
Totaal van alle derde landen behalve de betrokken landen
Omvang (ton)
336 564
343 313
304 049
356 102
Index
100
102
90
106
Marktaandeel (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
2 351
2 549
2 371
2 156
Index
100
108
101
92
Bron: Eurostat.
(170)
De derde landen met de hoogste invoervolumes waren India, Zuid-Korea, Zuid-Afrika en de VS, die in het onderzoektijdvak marktaandelen hadden tussen 1,6 % en 2,8 %. Het marktaandeel van alle overige derde landen samen bedroeg 10,8 %.
(171)
Tijdens het grootste deel van de beoordelingsperiode lag de invoer uit India op een verwaarloosbaar laag niveau van 1 % of minder. De invoer overschreed de drempel van 1 % slechts eenmaal, namelijk tijdens het onderzoektijdvak, toen het marktaandeel 1,9 % bedroeg.
(172)
Het marktaandeel van Zuid-Korea bleef tijdens de beoordelingsperiode relatief stabiel; tussen 2010 en 2012 daalde het van 2,3 % tot 1,9 %. Tijdens het onderzoektijdvak steeg het vervolgens weer tot 2,8 %.
(173)
De invoer uit Zuid-Afrika en de VS vertoonde tijdens de gehele beoordelingsperiode een dalende tendens. Het marktaandeel van de invoer uit Zuid-Afrika daalde van 2,1 % tot 1,6 %, terwijl het marktaandeel van de invoer uit de VS daalde van 3,0 % tot 2,8 %.
(174)
Wat betreft de prijzen (gebaseerd op Eurostat-gegevens), kan worden opgemerkt dat alleen de invoerprijs van Zuid-Korea lager was dan die van de VRC en Taiwan; de prijzen van de invoer uit Zuid-Afrika waren vergelijkbaar, die van India en de VS lagen hoger. Hierbij moet wel worden aangetekend dat het betrokken product en het soortgelijke product uit verschillende staalsoorten bestaan, hetgeen leidt tot aanzienlijke prijsverschillen die in de door Eurostat berekende gemiddelde prijs niet konden worden uitgedrukt.
(175)
Bepaalde belanghebbenden wezen op de invoer uit andere derde landen, waaronder de VS, Zuid-Korea, India en Zuid-Afrika. Zij voerden aan dat deze invoer de situatie van de bedrijfstak van de Unie wel moet hebben beïnvloed en dat, aangezien er sprake is van aanzienlijke invoer uit andere derde landen die in het onderzoek van de Commissie echter buiten beschouwing wordt gelaten, de invoer uit de VRC en Taiwan niet verantwoordelijk zou moeten worden gehouden voor de schade die door de invoer uit andere landen is ontstaan.
(176)
Zoals hierboven beschreven, hebben Taiwan en de VRC van alle derde landen waaruit koudgewalste platte producten van roestvrij staal naar de Unie worden uitgevoerd, in het onderzoektijdvak het grootste marktaandeel (respectievelijk 5,1 % en 4,3 %). De invoer uit geen enkel ander land had tijdens de beoordelingsperiode een marktaandeel boven de 3 %. Bovendien nam het marktaandeel van de betrokken landen gedurende de beoordelingsperiode met 3,7 procentpunt toe, terwijl het totale marktaandeel van de invoer uit alle overige derde landen stabiel bleef en tijdens dezelfde periode slechts met 0,2 procentpunt toenam.
(177)
Op grond van de stabiele trend bij het invoervolume is de Commissie tot de voorlopige conclusie gekomen dat de invoer uit de andere derde landen niet noemenswaardig heeft bijgedragen aan de schade voor de bedrijfstak van de Unie.
5.2.2. Uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
(178)
De uitvoer van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie heeft zich gedurende de beoordelingsperiode als volgt ontwikkeld:
Tabel 16
Uitvoerprestaties van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
2010
2011
2012
Onderzoektijdvak
Export (ton)
185 377
188 431
182 370
178 010
Index
100
102
98
96
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
2 148
2 353
2 082
1 915
Index
100
110
97
89
Bron: in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(179)
De uitvoer van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie daalde na een eenmalige stijging in 2011, zowel wat betreft volume als verkoopprijs. De uitvoer van de in de steekproef opgenomen producenten vertegenwoordigde in totaal ca. 12 % van hun gezamenlijke productie. Hoewel de daling van de uitvoer een rol kan hebben gespeeld bij de afname van de productie, kan de invloed hiervan op de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade niet erg groot zijn geweest, gezien het bescheiden volume van de uitvoer in verhouding tot de verkoop binnen de Unie.
5.2.3. Energiekosten, overcapaciteit
(180)
Bepaalde belanghebbenden beweerden dat de schade voor de bedrijfstak van de Unie het gevolg was van hoge energiekosten die naar verluidt 20 % hoger liggen dan in de VRC. Energie is echter slechts een kleine kostenfactor bij de productie van koudgewalste platte producten van roestvrij staal en vertegenwoordigt minder dan 10 % van de totale kosten. Los van de vraag of de energiekosten in de VRC de marktwaarde weerspiegelen of niet, kan het verschil in energieprijzen de schade voor de bedrijfstak van de Unie niet hebben veroorzaakt.
(181)
Bepaalde belanghebbenden voerden aan dat de bedrijfstak van de Unie, in tegenstelling tot wat in de klacht werd beweerd, met aanzienlijke overcapaciteit te kampen had. De Commissie merkte op dat de bezettingsgraad van de bedrijfstak van de Unie gedaald is van 77 % in 2010 tot 70 % in de beoordelingsperiode. De productiecapaciteit van de bedrijfstak van de Unie en het verbruik in de Unie vertoonden echter een parallelle ontwikkeling en namen in de beoordelingsperiode beide met 4 % toe. Het verlies in bezettingsgraad wordt dus veroorzaakt door het onvermogen van de bedrijfstak van de Unie om te profiteren van de groeiende markt, omdat deze groei werd geabsorbeerd door de invoer met dumping uit de betrokken landen. De door de belanghebbenden aangevoerde overcapaciteit vloeit hieruit voort en is dus meer het gevolg van de invoer met dumping dan de oorzaak van de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade.
(182)
De Commissie concludeerde dat noch de energiekosten van de bedrijfstak van de Unie noch de vermeende overcapaciteit de geleden schade kunnen hebben veroorzaakt.
5.3. Punten van zorg in verband met mededinging
(183)
Bepaalde belanghebbenden betoogden dat de invoer van koudgewalste platte producten van roestvrij staal uit de VRC steeg doordat de capaciteit in de Unie in de handen van een klein aantal leveranciers werd geconcentreerd, waardoor de gebruikers in de Unie nog maar uit een klein aantal producenten in de Unie konden kiezen. De afgelopen tien jaar kende de markt van de Unie echter altijd vier middelgrote en een aantal kleinere leveranciers. Ook al is een aantal van deze ondernemingen in die periode van eigenaar veranderd, het aantal leveranciers bleef stabiel. De toename van de invoer met dumping uit China kan dus niet het gevolg zijn van een vermindering van het aantal leveranciers in de Unie.
(184)
Bepaalde belanghebbenden voerden aan dat de markt van de Unie sterk geconcentreerd was en dat de invoer uit de betrokken landen niet tot schade aan de bedrijfstak van de Unie kon hebben geleid. Volgens hen was de invoer uit Azië qua omvang niet voldoende om de concurrentie te beperken en de bedrijfstak van de Unie ervan te weerhouden de prijzen te verhogen. In dit verband verwezen deze partijen naar het concentratiebesluit waarbij de Commissie in november 2012 de fusie tussen Outokumpu en Inoxum (onder voorbehoud van toezeggingen) goedkeurde (10) (het „Outokumpu-concentratiebesluit”).
(185)
De analyse in een concentratieprocedure en een antidumpingonderzoek behoren echter tot verschillende juridische kaders waarmee verschillende doelstellingen worden nagestreefd. Een concentratieprocedure analyseert of een voorgestelde fusie mededingingsbezwaren doet rijzen, terwijl een antidumpingonderzoek analyseert of de bedrijfstak van de Unie wordt blootgesteld aan schade veroorzakende dumping.
(186)
Hoe het ook zij, in het kader van het Outokumpu-concentratiebesluit werd onderzocht of de overname van Inoxum door Outokumpu zou leiden tot het ontstaan van een dominante speler op de markt van de Unie. De gecombineerde entiteit van Outokumpu en Inoxum zou een gecombineerd marktaandeel van meer dan 50 % hebben gehad en het aantal grote producenten van vier tot drie hebben teruggebracht. Dit concentratiebesluit verplichtte Outokumpu een deel van Inoxum af te stoten, waaronder de producent Acciai Speciali Terni („AST”). Het doel van deze afstoting was juist het handhaven van de concurrentie op de markt voor koudgewalste platte producten van roestvrij staal in de Unie. De voorgestelde gefuseerde entiteit (Outokumpu en alle onderdelen van Inoxum inclusief AST) met een marktaandeel op de markt van de Unie van meer dan 50 % is nooit tot stand gekomen. In plaats daarvan concurreren nog steeds vier middelgrote spelers en een aantal kleinere spelers met elkaar, zonder dat één van deze partijen over de marktmacht beschikt die de voorgestelde gefuseerde entiteit die in de concentratiezaak werd geanalyseerd, zou hebben gehad.
(187)
Bepaalde belanghebbenden verwezen ook naar de uiteenzetting in het Outokumpu-concentratiebesluit over het feit dat de producenten in de Unie tijdens perioden waarin schommelingen in de nikkelprijs, ongunstige wisselkoersen en lage nikkelprijzen op de LME (metaalbeurs van Londen) de invoer uit Azië minder concurrerend maakten, niet gebonden waren aan invoer uit Azië. In het „Outokumpu-concentratiebesluit” werd gesteld dat de concurrentiedruk als gevolg van invoer op dat moment weliswaar niet erg hoog was, maar in de toekomst mogelijk zou kunnen toenemen (11). Dit leidde vervolgens tot een beoordeling van de vermoedelijke ontwikkelingen van de markt. Uit het huidige onderzoek blijkt dat de invoer met dumping uit de betrokken landen in het onderzoektijdvak een marktaandeel heeft bereikt van 9,5 % en sinds 2010 met 70 % is gestegen. Het onderzoek liet ook zien dat deze invoer met dumping de prijzen van de bedrijfstak van de Unie met 9,6 % - 11,3 % onderbood.
(188)
Bovendien valt uit het feit dat de vraag op de markt van de Unie zelfs in perioden van aanzienlijke prijsschommeling relatief stabiel is, niet af te leiden dat de afnemers niet prijsgevoelig zouden zijn. Hoewel het aanbieden van lagere prijzen door exporteurs niet leidt tot een toename van het verbruik op de markt van de Unie, heeft het onderzoek duidelijk aangetoond dat de afnemers bereid zijn laaggeprijsde invoer in steeds grotere hoeveelheden aan te schaffen. Omdat deze laaggeprijsde invoer geen extra vraag genereert, gaan deze verkopen ten koste van die van andere marktdeelnemers, voornamelijk die van de bedrijfstak van de Unie.
(189)
Het onderzoek heeft bevestigd dat de bedrijfstak van de Unie een ruimer productassortiment verkoopt dan de medewerkende producenten-exporteurs. Tijdens het onderzoektijdvak betrof ca. 75 % van de verkopen van de bedrijfstak van de Unie echter de vier meest voorkomende staalsoorten (304, 304L, 316L en 430). Deze worden ook allemaal in een grote verscheidenheid aan breedten, dikten en afwerkingen verkocht door exporteurs van de betrokken landen. Ook producten buiten deze standaardcategorieën hadden te maken met rechtstreekse concurrentie omdat ze ook door exporteurs uit de betrokken landen werden verkocht.
(190)
Geen van de belanghebbenden heeft in het kader van het huidige onderzoek kwesties aan de orde gesteld die te maken hadden met de productkwaliteit. Hoewel volgens het Outokumpu-concentratiebesluit de kwaliteit van de producten van de niet-Europese producenten als vergelijkbaar kan worden beschouwd met die van Europese producenten (12), werd in hetzelfde besluit ook geconstateerd dat afnemers met specifieke behoeften niet in Azië kunnen inkopen (13). Zoals hierboven beschreven, bestaat de verkoop van de bedrijfstak van de Unie echter grotendeels uit standaardproducten met een vergelijkbare kwaliteit.
(191)
Andere overwegingen die bepaalde afnemers doen afzien van de aanschaf van geïmporteerde koudgewalste platte producten van roestvrij staal, zijn de langere leveringstermijnen als gevolg van de lange vervoertijden vanuit de betrokken landen en de minder gunstige betalingsvoorwaarden die de producenten in de betrokken landen aanbieden. Deze kwesties zijn echter voornamelijk relevant voor de afnemers die de producten rechtstreeks bij de fabriek inkopen - een vorm van inkopen die ongeveer een derde van de markt van de Unie vertegenwoordigt.
(192)
Het grootste deel van de verkopen, ongeveer twee derde van de markt van de Unie, verliep via staalservicebedrijven. Inderdaad verlopen bijna alle verkopen uit de betrokken landen via onafhankelijke servicebedrijven die ook bij de bedrijfstak van de Unie inkopen. In dat geval zijn de door de distributeur aangeboden betalingsvoorwaarden van belang voor de gebruiker. Omdat deze verkopen meestal vanuit de voorraad van de distributeur worden geleverd, is de relevante leveringstermijn de tijd die nodig is om de goederen van de distributeur naar de gebruiker te vervoeren. Bij het grootste deel van de verkoop spelen deze kwesties dus geen rol.
(193)
Het grootste deel van de verkoop door de bedrijfstak van de Unie wordt dus rechtstreeks beïnvloed door de invoer met dumping uit de betrokken landen.
(194)
De Commissie concludeerde daarom dat de mededingingsvoorwaarden in de Unie niet hadden kunnen voorkomen dat de invoer met dumping uit de betrokken landen de bedrijfstak van de Unie schade zou berokkenen.
5.4. Effect van grondstoffenprijzen
(195)
Bepaalde belanghebbenden voerden aan dat de keuze tussen de aanschaf van het betrokken product uit de betrokken landen of het soortgelijke product van de bedrijfstak van de Unie gestuurd wordt door de ontwikkeling van de grondstoffenprijzen, met name nikkel. Dit zou komen omdat de exporteurs één enkele prijs in rekening brengen en de bedrijfstak van de Unie een basisprijs plus een legeringstoeslag.
(196)
Als de grondstoffenprijzen stijgen, zou het voor importeurs daarom voordeliger zijn de producten uit de betrokken landen te kopen (omdat de prijzen van de bedrijfstak van de Unie dan naar boven worden bijgesteld terwijl die van de exporteurs gelijk blijven). Als daarentegen de grondstoffenprijzen dalen, zou het voor importeurs minder voordelig zijn de producten uit de betrokken landen te kopen (omdat de prijzen van de bedrijfstak van de Unie dan zullen dalen terwijl die van de exporteurs gelijk blijven).
(197)
Voor het Outokumpu-concentratiebesluit is de invloed van de verwachte ontwikkeling van de nikkelprijs op de aankoopbeslissingen van importeurs geanalyseerd (14). In het huidige onderzoek is geanalyseerd of de ontwikkeling van de invoer inderdaad volgens het hierboven beschreven patroon de actuele nikkelprijs volgde. De nikkelprijs (15) daalde met 31 % van 16 453 EUR/ton in 2010 tot 11 327 EUR/ton in het onderzoektijdvak. Volgens de in overweging 196 beschreven stelling van de belanghebbenden had deze daling van de nikkelprijs moeten leiden tot een daling van de invoer uit de betrokken landen. Uit het onderzoek is echter gebleken dat de uitvoer uit de betrokken landen, ondanks de aanzienlijke daling van de nikkelprijs, tijdens dezelfde periode met 70 % is toegenomen, zoals beschreven in overweging 104.
(198)
Hoewel de ontwikkeling van de grondstoffenprijzen wel enig effect kan hebben gehad op de ingevoerde hoeveelheden, is dit effect duidelijk te verwaarlozen in vergelijking met andere factoren, zoals het lage prijsniveau van de producenten-exporteurs. De ontwikkeling van de nikkelprijs wordt daarom geacht geen blijvend effect te hebben gehad op de algemeen stijgende trend van invoer met dumping uit de betrokken landen gedurende de beoordelingsperiode.
5.5. Veranderingen in verbruikspatronen
(199)
In het Outokumpu-concentratiebesluit werd vastgesteld dat zowel het absolute prijsniveau van nikkel als de volatiliteit van de nikkelprijs de aantrekkelijkheid van het materiaal roestvrij staal waarschijnlijk zou verminderen en de vraag naar niet-nikkelhoudend roestvrij staal zou stimuleren (16).
(200)
Met betrekking tot de aantrekkelijkheid van het materiaal roestvrij staal werd ook aangevoerd dat een aantal tendensen mogelijk invloed zou kunnen hebben op de verschuiving van of naar het gebruik van roestvrij staal, waaronder de behoefte aan lichtere materialen, bijvoorbeeld in auto's (negatieve invloed op roestvrij staal: vervanging van staal door composietmaterialen), kortere levenscycli van consumentenproducten (negatieve invloed op roestvrij staal: vervanging door goedkopere materialen), stijgende behoefte aan waterbehandeling en productie van groene energie (positieve invloed op roestvrij staal: in veel toepassingen moeilijk te vervangen) en de prijsontwikkeling van mogelijk concurrerende materialen (ijzererts, aluminium, koper) (17).
(201)
In dit verband bevestigt het huidige onderzoek de conclusie van het Outokumpu-concentratiebesluit (18) dat de vraag naar roestvrij staal in het algemeen, en koudgewalste platte producten van roestvrij staal in het bijzonder, relatief statisch is. Het verbruik groeide verreweg het meest tussen 2010 en 2011, toen de prijzen stegen. Tijdens de periode waarin de prijzen daalden (van 2011 tot het einde van het onderzoektijdvak), bleef het verbruik stabiel en nam het slechts met 1 % toe. De verschuiving van of naar het gebruik van roestvrij staal, mede als gevolg van de hierboven genoemde factoren, had daarom geen meetbare invloed op het totale verbruik van koudgewalste platte producten van roestvrij staal.
(202)
Wat betreft de verschuiving van de vraag in de richting van niet-nikkelhoudende soorten roestvrij staal die ook als soortgelijk product gelden, bevestigt een gedetailleerde analyse van de verkooptransacties die door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie zijn gemeld, de bevindingen van het Outokumpu-concentratiebesluit.
(203)
Zoals beschreven in overweging 138 staan de prijzen van de bedrijfstak van de Unie in direct verband met de staalsoort en de kosten van de desbetreffende grondstoffen. Een verschuiving van de vraag van de ene staalsoort naar de andere heeft daarom een neutrale uitwerking op de prestaties van de bedrijfstak van de Unie.
(204)
Daarom wordt in dit stadium geconcludeerd dat de veranderingen in de verbruikspatronen geen negatieve invloed hebben gehad op de prestaties van de bedrijfstak van de Unie.
5.6. Conclusie inzake het oorzakelijk verband
(205)
De laaggeprijsde invoer met dumping uit de betrokken landen nam zowel in absolute zin als relatief ten opzichte van het verbruik in de Unie toe, terwijl de meeste schadefactoren voor de bedrijfstak van de Unie (productie, bezettingsgraad, marktaandeel, werkgelegenheid, verkoopprijzen, loonkosten, winstgevendheid, investeringen, rendement van investeringen) verslechterden. Tijdens het onderzoektijdvak werden de prijzen van de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping uit de betrokken landen met 9,6 % - 11,3 % onderboden.
(206)
Andere factoren, zoals energiekosten, capaciteit en mededingingsvoorwaarden op de markt van de Unie, droegen niet bij aan de schade die door de bedrijfstak van de Unie is geleden. Factoren als de invoer uit andere derde landen en de uitvoer door de bedrijfstak van de Unie kunnen aan de schade hebben bijgedragen, maar in zeer beperkte mate.
(207)
Op basis van het bovenstaande is de Commissie tot de voorlopige conclusie gekomen dat de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden, werd veroorzaakt door de invoer met dumping uit de betrokken landen en dat elk van de andere factoren afzonderlijk het oorzakelijke verband niet heeft verbroken. De schade bestaat voornamelijk uit de kwetsbare financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie en de afname van de productie, de bezettingsgraad, de werkgelegenheid en het marktaandeel.
(208)
De Commissie heeft de gevolgen van alle bekende factoren voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie gescheiden van de negatieve gevolgen van de invoer met dumping en heeft deze twee elementen afzonderlijk bekeken. Invoer uit andere bronnen, uitvoer door de bedrijfstak van de Unie, energiekosten, capaciteit en mededingingsvoorwaarden hadden weinig tot geen invloed op de negatieve ontwikkeling van de bedrijfstak van de Unie qua financiële situatie, productie en marktaandeel.
6. BELANG VAN DE UNIE
(209)
Overeenkomstig artikel 21 van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of duidelijk kon worden geconcludeerd dat het niet in het belang van de Unie was om in dit geval maatregelen te nemen, ondanks de vaststelling van schade veroorzakende dumping. Het belang van de Unie werd vastgesteld aan de hand van een afweging van alle belangen van de betrokkenen, met inbegrip van die van de bedrijfstak van de Unie, de importeurs en de gebruikers.
6.1. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(210)
De meerderheid van de bedrijfstak van de Unie is voorstander van het instellen van maatregelen. De grootste producent in de Unie werkte niet aan het onderzoek mee, maar maakte ook geen bezwaar tegen de klacht. Zes producenten in de Unie, die samen ongeveer 55 % van de verkoop en productie in de Unie vertegenwoordigen, werkten aan het onderzoek mee en steunden de klacht.
(211)
De bedrijfstak van de Unie heeft aanmerkelijke schade geleden. Alle financiële indicatoren (winstgevendheid, kasstroom, rendement van investeringen) waren tijdens de gehele beoordelingsperiode grotendeels negatief. Andere indicatoren, zoals productie, bezettingsgraad, werkgelegenheid en marktaandeel, lieten tijdens de gehele beoordelingsperiode een negatieve ontwikkeling zien. De bedrijfstak van de Unie slaagde er ternauwernood in het lage verkoopvolume van na de crisis te behouden en kon niet profiteren van de groei van de markt.
(212)
Als er geen maatregelen worden ingesteld, zal de bedrijfstak van de Unie zich door de invoer met dumping uit de betrokken landen genoodzaakt blijven zien zijn producten tegen verliesgevende prijzen te verkopen. De extra verliezen die hierdoor ontstaan, zullen leiden tot een verdere verslechtering van de situatie waarin de bedrijfstak van de Unie zich bevindt. Daarom is het in het belang van de bedrijfstak van de Unie dat de maatregelen worden ingesteld.
6.2. Belang van de niet-verbonden importeurs en distributeurs
(213)
Tijdens dit onderzoek zijn importeurs en distributeurs (waaronder staalservicebedrijven) zeer actief geweest. Eenendertig importeurs en distributeurs hebben contact opgenomen en bezwaar gemaakt tegen het instellen van maatregelen.
(214)
De importeurs en distributeurs voerden aan dat hun mogelijke bevoorradingsbronnen door het instellen van maatregelen zouden worden beperkt. Zij betoogden dat zij in dat geval geen koudgewalste platte producten van roestvrij staal uit de VRC en Taiwan meer zouden kunnen inkopen.
(215)
Het onderzoek heeft echter laten zien dat alle importeurs en distributeurs hun producten uit meerdere bronnen betrekken, waaronder de bedrijfstak van de Unie, de betrokken landen en andere derde landen. Ze zijn daarom slechts tot op zekere hoogte afhankelijk van leveringen uit de betrokken landen.
(216)
Deze partijen kunnen hun koudgewalste platte producten van roestvrij staal blijven betrekken van de bedrijfstak van de Unie en van andere landen die geen voorwerp van dit onderzoek zijn (bijvoorbeeld India, Zuid-Afrika, Zuid-Korea of de VS), die samen een marktaandeel van 11 % hebben. Zowel de bedrijfstak van de Unie als invoer uit andere derde landen vormt dus een geloofwaardig alternatief voor invoer uit de VRC en Taiwan.
(217)
Daarom wordt in dit stadium geconcludeerd dat het instellen van maatregelen slechts een beperkt negatief effect kan hebben op de positie van niet-verbonden importeurs en distributeurs.
6.3. Belang van de gebruikers
(218)
Een aantal belanghebbenden, waaronder producenten-exporteurs en distributeurs, hebben hun bezorgdheid geuit over de mogelijke negatieve gevolgen van maatregelen voor de gebruikers. De gebruikers zelf deelden deze bezorgdheid niet. Zo was de mate van medewerking van gebruikers in deze zaak zeer laag. Zes gebruikers (waaronder een groep van vier ondernemingen) hebben hun standpunt kenbaar gemaakt; slechts één ervan sprak zich uit tegen het instellen van maatregelen. Andere gebruikers en hun verenigingen werkten niet aan het onderzoek mee of kozen er expliciet voor geen standpunt in te nemen.
(219)
De voorlopige conclusie luidt dan ook dat het instellen van maatregelen niet tegen het belang van de gebruikers ingaat.
6.4. Punten van zorg in verband met mededinging
(220)
In haar concentratiebesluit met betrekking tot Outokumpu stelde de Commissie vast dat de voorgestelde fusie tussen Outokumpu en Inoxum als gevolg van niet-gecoördineerde effecten waarschijnlijk zou leiden tot een aanzienlijke belemmering van de daadwerkelijke mededinging doordat op de markt van de Europese Economische Ruimte (EER) voor koudgewalste platte producten van roestvrij staal een dominante positie zou ontstaan (19). Om dit scenario te vermijden heeft de Commissie aanvaard dat de opname van AST in een afstotingspakket voldoende was om de zorgen met betrekking tot mededinging weg te nemen (20). In de door de Commissie aanvaarde oplossing bleef het aantal middelgrote producenten in de Unie dan ook ongewijzigd op vier.
(221)
Deze oplossing is reeds uitgevoerd en nu volledig werkzaam. Bovendien wordt door de instelling van antidumpingmaatregelen het aantal middelgrote producenten in de Unie niet beperkt. Daarom wordt in dit stadium geconcludeerd dat de effecten van de toezeggingen die door de Commissie in het Outokumpu-concentratiebesluit zijn aanvaard, door de instelling van maatregelen niet worden beperkt of tenietgedaan.
6.5. Conclusie inzake het belang van de Unie
(222)
Op basis van het bovenstaande is de Commissie tot de conclusie gekomen dat er geen dwingende redenen zijn om aan te nemen dat het niet in het belang van de Unie zou zijn om in dit stadium van het onderzoek maatregelen in te stellen op de invoer van het betrokken product van oorsprong uit de VRC en Taiwan.
7. VOORLOPIGE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(223)
Gelet op de conclusies van de Commissie inzake dumping, schade, het oorzakelijk verband en het belang van de Unie, moeten voorlopige maatregelen worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door de invoer met dumping.
7.1. Schade opheffend prijsniveau (schademarge)
(224)
Om het niveau van de maatregelen te bepalen heeft de Commissie eerst de hoogte van het recht vastgesteldn, die nodig is om de schade voor de bedrijfstak van de Unie op te heffen.
(225)
De schade zou worden opgeheven als de bedrijfstak van de Unie in staat zou zijn om zijn productiekosten te dekken en op de verkoop van het soortgelijke product op de markt van de Unie een winst vóór belasting te behalen, die redelijkerwijs door een bedrijfstak van dit type in de sector bij normale concurrentie, dat wil zeggen zonder dat er sprake is van invoer met dumping, kan worden bereikt.
(226)
Gedurende de gehele beoordelingsperiode, dus van 2010 tot eind 2013, was de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie negatief. In de jaren ervoor (2008 en 2009) was er sprake van een ingestorte vraag als gevolg van de wereldwijde economische crisis; de in die jaren behaalde winst kan dus niet als behaald bij normale concurrentie worden beschouwd. Hoewel het vorige onderzoek, zoals beschreven in overweging 134, het bestaan van dumping voor het jaar 2007 voorlopig had aangetoond, kon geen onomstotelijk verband worden gelegd tussen deze invoer en de situatie van de bedrijfstak van de Unie. Daarom werd de streefwinst vastgesteld op 8,1 %; dat was namelijk de winst die door de bedrijfstak van de Unie was behaald in 2007. Dit was het laatste representatieve jaar met normale concurrentie voordat de vraag in 2008 en 2009 instortte. Qua omvang bereikte de markt in 2013 inderdaad bijna het verbruiksniveau van 2007.
(227)
Op deze basis berekende de Commissie een geen schade veroorzakende prijs van het soortgelijke product voor de bedrijfstak van de Unie door het werkelijke verlies tijdens het onderzoektijdvak van de verkoopprijs in de Unie af te trekken en daar de bovengenoemde winstmarge van 8,1 % bij op te tellen.
(228)
De Commissie heeft vervolgens het schade opheffende prijsniveau bepaald door de gewogen gemiddelde invoerprijs van de in de steekproef opgenomen medewerkende producenten-exporteurs in de betrokken landen, zoals vastgesteld voor de berekening van de prijsonderbieding, te vergelijken met de gewogen gemiddelde, geen schade veroorzakende prijs van het soortgelijke product dat in het onderzoektijdvak door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie op de markt van de Unie werd verkocht. Als uit deze vergelijking een verschil naar voren kwam, werd dit uitgedrukt als percentage van de gewogen gemiddelde cif-waarde bij invoer.
(229)
Het schade opheffende prijsniveau voor „andere medewerkende ondernemingen” en voor „alle andere ondernemingen” wordt op dezelfde manier vastgesteld als de dumpingmarge voor deze ondernemingen (zie overwegingen 57, 60, 85 en 88).
7.2. Voorlopige maatregelen
(230)
Er moeten voorlopige antidumpingmaatregelen worden ingesteld voor koudgewalste platte producten van roestvrij staal van oorsprong uit de VRC en Taiwan, en daarbij moet de regel van het laagste recht uit artikel 7, lid 2, van de basisverordening worden gevolgd. De Commissie heeft de schademarges en de dumpingmarges vergeleken. Het bedrag van de rechten moet worden vastgesteld op het niveau van de dumpingmarge of van de schademarge indien deze lager is.
(231)
Zoals vermeld in overweging 4 heeft de Commissie bij Toepassingsverordening (EU) nr. 1331/2014 met het oog op de mogelijke toepassing met terugwerkende kracht van antidumping- en compenserende maatregelen uit hoofde van artikel 10, lid 4, van de basisverordening en artikel 16, lid 4, van Verordening (EG) nr. 597/2009 van de Raad van 11 juni 2009 betreffende bescherming tegen invoer met subsidiëring uit landen die geen lid van de Europese Gemeenschap zijn (21) (de „antisubsidiebasisverordening”) de invoer van het betrokken product van oorsprong uit de VRC en Taiwan aan registratie onderworpen.
(232)
Wat het huidige antidumpingonderzoek betreft, moet de met het oog op het antidumpingonderzoek overeenkomstig artikel 14, lid 5, van de basisverordening ingestelde registratie van de invoer in het licht van bovenstaande bevindingen worden beëindigd.
(233)
Wat het parallelle antisubsidieonderzoek betreft (zie overweging 3), moet de registratie van de invoer uit de VRC overeenkomstig artikel 24, lid 5, van de antisubsidiebasisverordening worden voortgezet.
(234)
In dit stadium van de procedure kan niet worden besloten om antidumpingmaatregelen eventueel met terugwerkende kracht toe te passen.
(235)
Gelet op het voorgaande zijn de voorlopige antidumpingrechten, uitgedrukt in cif-prijs grens Unie, vóór inklaring, als volgt:
Land
Onderneming
Dumpingmarge
(%)
Schademarge
(%)
Voorlopig antidumpingrecht
(%)
VRC
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd
29,2
24,3
24,3
Andere medewerkende ondernemingen
30,0
24,5
24,5
Alle andere ondernemingen
34,9
25,2
25,2
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Andere medewerkende ondernemingen
10,9
22,9
10,9
Alle andere ondernemingen
12,0
23,9
12,0
(236)
De bij deze verordening voor bepaalde ondernemingen vastgestelde individuele antidumpingrechten zijn gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Zij weerspiegelen dan ook de situatie die bij het onderzoek voor die ondernemingen werd geconstateerd. Deze rechten zijn uitsluitend van toepassing op het betrokken product van oorsprong uit de betrokken landen en geproduceerd door de genoemde juridische entiteiten. Op het betrokken product dat is geproduceerd door andere ondernemingen die in het dispositief van deze verordening niet uitdrukkelijk worden genoemd, met inbegrip van entiteiten die aan de specifiek genoemde ondernemingen zijn verbonden, is het recht van toepassing dat voor „alle andere ondernemingen” geldt. Zij mogen niet worden onderworpen aan de individuele antidumpingrechten.
(237)
Een onderneming die haar naam wijzigt, mag vragen deze individuele antidumpingrechten te blijven toepassen. Dit verzoek moet worden ingediend bij de Commissie (22). Het verzoek moet alle relevante informatie bevatten waaruit blijkt dat de wijziging niet van invloed is op het recht van de onderneming om in aanmerking te komen voor het recht dat op haar van toepassing is. Als de naamswijziging van de onderneming niet van invloed is op haar recht om in aanmerking te komen voor het recht dat op haar van toepassing is, zal een bericht over de naamswijziging worden bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie.
(238)
Om een goede toepassing van het antidumpingrecht te garanderen, moet het voor „alle andere ondernemingen” vastgestelde antidumpingrecht niet alleen gelden voor de niet-medewerkende producenten-exporteurs in dit onderzoek, maar ook voor de producenten die in het onderzoektijdvak geen producten naar de Unie hebben uitgevoerd.
(239)
Met ingang van 26 maart 2015 biedt een voorlopig antidumpingrecht bescherming tegen invoer met dumping. Derhalve is het niet langer noodzakelijk om de invoer te registreren met het oog op bescherming tegen invoer met dumping. Artikel 1, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1331/2014 moet daarom dienovereenkomstig worden gewijzigd.
8. SLOTBEPALINGEN
(240)
Met het oog op een behoorlijk bestuur nodigt de Commissie de belanghebbenden uit schriftelijk te reageren en/of binnen een vaste termijn een hoorzitting met de Commissie en/of de raadadviseur-auditeur in handelsprocedures aan te vragen.
(241)
De bevindingen betreffende de instelling van een voorlopig recht zijn voorlopig en kunnen in het definitieve stadium van het onderzoek worden gewijzigd,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een voorlopig antidumpingrecht ingesteld op gewalste platte producten van roestvrij staal, enkel koud gewalst, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 en 7220 20 89, en van oorsprong uit de Volksrepubliek China en Taiwan.
2. Het voorlopige antidumpingrecht dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van het in lid 1 omschreven en door de hieronder vermelde ondernemingen vervaardigde product, is als volgt:
Land
Onderneming
Voorlopig antidumpingrecht
(%)
Aanvullende Taric-code
Volksrepubliek China
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd, Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd, Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd, Tianjin City
24,3
C025
Andere medewerkende ondernemingen opgenomen in bijlage I
24,5
Alle andere ondernemingen
25,2
C999
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd, Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Andere medewerkende ondernemingen opgenomen in bijlage II
10,9
Alle andere ondernemingen
12,0
C999
3. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Unie van het in lid 1 genoemde product wordt een zekerheid gesteld die gelijk is aan het bedrag van het voorlopige recht.
4. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
1. Binnen de 25 kalenderdagen na de datum van inwerkingtreding van deze verordening kunnen belanghebbenden:
a)
verzoeken om mededeling van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld;
b)
hun schriftelijke opmerkingen indienen bij de Commissie; en
c)
een hoorzitting aanvragen met de Commissie en/of de raadadviseur-auditeur in handelsprocedures.
2. Binnen de 25 kalenderdagen na de datum van inwerkingtreding van deze verordening kunnen de partijen als bedoeld in artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 opmerkingen doen toekomen over de toepassing van de voorlopige maatregelen.
Artikel 3
Artikel 1, lid 1, van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1331/2014 wordt vervangen door:
„1. Overeenkomstig artikel 24, lid 5, van Verordening (EG) nr. 597/2009 wordt de douaneautoriteiten opgedragen de nodige maatregelen te nemen om de invoer in de Unie te registreren van gewalste platte producten van roestvrij staal, enkel koud gewalst, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 en 7220 20 89, en van oorsprong uit de Volksrepubliek China.”
Artikel 4
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 is gedurende een periode van zes maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 24 maart 2015.