PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 390/2013 VAN DE COMMISSIE
van 3 mei 2013
houdende vaststelling van een prestatieregeling voor luchtvaartnavigatiediensten en netwerkfuncties
(Voor de EER relevante tekst)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 549/2004 van het Europees Parlement en de Raad van 10 maart 2004 tot vaststelling van het kader voor de totstandkoming van het gemeenschappelijke Europese luchtruim („de kaderverordening”) (1), zoals gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1070/2009 van het Europees Parlement en de Raad (2), en met name artikel 11,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
In Verordening (EG) nr. 549/2004 is bepaald dat een prestatieregeling voor luchtvaartnavigatiediensten en netwerkfuncties moet worden vastgesteld. De Commissie moet uitvoeringsbepalingen vaststellen voor de gedetailleerde werking van die prestatieregeling.
(2)
De prestatieregeling moet bijdragen tot de duurzame ontwikkeling van het luchtvervoerssysteem door de algemene efficiëntie van de luchtvaartnavigatiediensten op prestatiekerngebieden als veiligheid, milieu, capaciteit en kostenefficiëntie te verbeteren, overeenkomstig het prestatiekader van het masterplan inzake luchtverkeersbeheer (het ATM-masterplan), met inachtneming van de prioritaire veiligheidsdoelstellingen.
(3)
In Verordening (EG) nr. 550/2004 van het Europees Parlement en de Raad van 10 maart 2004 betreffende de verlening van luchtvaartnavigatiediensten in het gemeenschappelĳk Europees luchtruim („de luchtvaartnavigatiedienstenverordening”) (3), zoals gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1070/2009, is bepaald dat een heffingenstelsel en gemeenschappelijke projecten ter uitvoering van het Europese ATM-masterplan moeten worden vastgesteld. Zowel het heffingenstelsel als de gemeenschappelijke projecten zijn van essentieel belang voor de succesvolle tenuitvoerlegging van de prestatieregeling.
(4)
Op grond van artikel 11, lid 1, van Verordening (EG) nr. 549/2004 is deze verordening van toepassing op de netwerkfuncties voor luchtverkeersbeheer die bedoeld zijn in artikel 6 van Verordening (EG) nr. 551/2004 van het Europees Parlement en de Raad betreffende de organisatie en het gebruik van het gemeenschappelĳk Europees luchtruim („de luchtruimverordening”) (4), zoals gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1070/2009.
(5)
De Commissie kan bij de tenuitvoerlegging van de prestatieregeling worden bijgestaan door een prestatiebeoordelingsorgaan. Dit orgaan moet onafhankelijk advies aan de Commissie kunnen verstrekken op alle gebieden die van invloed zijn op de prestaties van luchtvaartnavigatiediensten en netwerkfuncties.
(6)
Aangezien nationale toezichthoudende autoriteiten een sleutelrol spelen in de tenuitvoerlegging van de prestatieregeling, moeten de lidstaten ervoor zorgen dat deze zich in een positie bevinden waarin ze zich effectief van hun verantwoordelijkheden kunnen kwijten.
(7)
Om te garanderen dat op lange termijn werk wordt gemaakt van de maatschappelijke doelstellingen op hoog niveau, zoals uiteengezet in het ATM-masterplan, moet bij de toepassing van prestatieregeling verder worden gekeken dan één referentieperiode.
(8)
De prestatieregeling moet luchtvaartnavigatiediensten volgens een gate-to-gateprincipe benaderen, met inbegrip van en-route- en naderingsnavigatiediensten, zodat de prestaties van het hele netwerk kunnen worden verbeterd.
(9)
De prestatieregeling moet voorzien in indicatoren en bindende doelstellingen op alle prestatiekerngebieden, waarbij de vereiste veiligheidsniveaus volledig moeten worden bereikt en gehandhaafd.
(10)
Als de Commissie voor een bepaalde referentieperiode prestatiedoelstellingen voor de hele EU vaststelt, moet zij rekening houden met het prestatieniveau dat tijdens de vorige referentieperiode(n) werd bereikt.
(11)
Gezien de sterke banden tussen de verschillende prestatiekerngebieden moet bij de voorbereiding van en het toezicht op de prestatieregeling voldoende rekening worden gehouden met de onderlinge afhankelijkheid tussen de prestatiedoelstellingen, met het oog op de prioritaire veiligheidsdoelstellingen.
(12)
De prestatieplannen moeten worden vastgesteld op het niveau van functionele luchtruimblokken waarbij, om transparantieredenen, moet worden aangegeven welke bijdrage elke verlener van luchtvaartnavigatiediensten in een functioneel luchtruimblok moet leveren tot het behalen van de doelstellingen. Dit moet op het meest geschikte niveau worden gecontroleerd.
(13)
In de prestatieplannen moeten de maatregelen worden beschreven, zoals stimuleringsregelingen, die gericht zijn tot belanghebbenden en tot doel hebben de prestaties op alle niveaus te verbeteren. Gezien het prioritaire karakter van veiligheid, mogen hiervoor geen stimuleringsregelingen worden vastgesteld.
(14)
Om te garanderen dat de mening van de belanghebbenden wordt gehoord, moet een effectieve raadpleging plaatsvinden op het niveau van de lidstaten, de functionele luchtruimblokken en de Unie.
(15)
In omstandigheden die niet te voorzien waren op het moment van de vaststelling van de prestatieplannen, die onoverkomelijk zijn en ontsnappen aan de controle van de lidstaten en de entiteiten waarvoor de prestatiedoelstellingen gelden, moet het invoeren van passende waarschuwingsmechanismen het mogelijk maken om adequate maatregelen te implementeren die gericht zijn op de handhaving van de veiligheidsvoorschriften en de continuïteit van de dienstverlening. Deze mechanismen kunnen ook de herziening van EU-wijde en lokale prestatiedoelstellingen omvatten.
(16)
Met het oog op de effectiviteit van militaire missies zijn civiel-militaire samenwerking en coördinatie van het grootste belang bij het nastreven van de doelstellingen van de prestatieregeling.
(17)
Het prestatieplan mag geenszins afbreuk doen aan de bepalingen van Verordening (EG) nr. 549/2004, die erop gericht zijn essentiële belangen op het gebied van het veiligheidsbeleid of het defensiebeleid te beschermen.
(18)
Er moeten specifieke en meetbare prestatiekernindicatoren worden geselecteerd, op basis waarvan de verantwoordelijkheid voor het bereiken van de prestatiedoelstellingen kan worden toegewezen. De bijbehorende doelstellingen moeten haalbaar, realistisch en tijdsgeboden zijn en erop gericht zijn de duurzame prestaties van luchtvaartnavigatiediensten doeltreffend te sturen.
(19)
Om de bindende prestatiedoelstellingen ten uitvoer te kunnen leggen, met financiële ondersteuning, moet op passende wijze rekening worden gehouden met Uitvoeringsverordening (EU) nr. 391/2013 van de Commissie van 3 mei 2013 houdende vaststelling van een gemeenschappelijk heffingenstelsel voor luchtvaartnavigatiediensten (5).
(20)
De prestatiekernindicatoren en prestatiedoelstellingen moeten worden vastgesteld en ten uitvoer gelegd overeenkomstig de veiligheidsdoelstellingen en -normen die zijn vastgesteld in Verordening (EG) nr. 216/2008 van het Europees Parlement en de Raad (6) en de uitvoeringsbepalingen daarvan, samen met de maatregelen die door de Europese Unie zijn genomen voor het bereiken en handhaven van die doelen.
(21)
De Commissie moet de prestatieplannen en -doelstellingen beoordelen en nagaan of ze in overeenstemming zijn met en een passende bijdrage leveren tot de EU-wijde doelstellingen en de totaalprestaties van het Europees ATM-netwerk. Als dit niet het geval is, moet de Commissie vragen de prestatieplannen en -doelstellingen te herzien en/of corrigerende maatregelen te nemen.
(22)
Tijdens de referentieperioden moet een doeltreffend proces voor prestatiemonitoring worden geïntroduceerd, inclusief gegevensverzameling en -verspreiding, om te verzekeren dat de prestaties zo evolueren dat de doelen kunnen worden bereikt en dat indien nodig passende maatregelen kunnen worden vastgesteld.
(23)
Als de Commissie op basis van de monitoringresultaten vaststelt dat de oorspronkelijke gegevens, uitgangspunten en beweegredenen voor de vaststelling van de oorspronkelijke doelstellingen niet meer geldig zijn, kan zij beslissen de EU-wijde prestatiedoelstellingen te herzien of, op verzoek van een lidstaat, vragen dat lokale doelstellingen worden herzien.
(24)
Met betrekking tot de tenuitvoerlegging van de netwerkfuncties moeten prestatiedoelstellingen worden vastgesteld. Deze verordening is dan ook van toepassing op de netwerkbeheerder die is vastgesteld overeenkomstig artikel 3 van Verordening (EU) nr. 677/2011 van de Commissie van 7 juli 2011 tot vaststelling van nadere regels ter uitvoering van de netwerkfuncties voor luchtverkeersbeheer en tot wijziging van Verordening (EU) nr. 691/2010 (7). Verordening (EU) nr. 677/2011 van de Commissie moet dienovereenkomstig worden gewijzigd.
(25)
Verordening (EU) nr. 691/2010 van de Commissie van 29 juli 2010 tot vaststelling van een prestatieregeling voor luchtvaartnavigatiediensten en netwerkfuncties en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2096/2005 tot vaststelling van de gemeenschappelijke eisen voor de verlening van luchtvaartnavigatiediensten (8), artikel 26 van Verordening (EU) nr. 677/2011 en Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1216/2011 van de Commissie van 24 november 2011 houdende wijziging van Verordening (EU) nr. 691/2010 tot vaststelling van een prestatieregeling voor luchtvaartnavigatiediensten en netwerkfuncties (9) moeten met ingang van 1 januari 2015 worden ingetrokken.
(26)
De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
HOOFDSTUK I
ALGEMENE BEPALINGEN
Artikel 1
Onderwerp en toepassingsgebied
1. Bij deze verordening worden maatregelen vastgesteld voor de verbetering van de algehele prestaties van de luchtvaartnavigatiediensten en netwerkfuncties voor het algemene luchtverkeer in de ICAO-regio’s Europa (EUR) en Afrika (AFI) waar de lidstaten verantwoordelijk zijn voor het verlenen van luchtvaartnavigatiediensten om te voorzien in de behoeften van alle luchtruimgebruikers.
2. Met het oog op de vaststelling van doelstellingen en de prestatiemonitoring is deze verordening van toepassing op luchtvaartnavigatiediensten die worden verleend door:
a)
de verleners van luchtverkeersdiensten die zijn aangewezen overeenkomstig artikel 8 van Verordening (EG) nr. 550/2004;
b)
de verleners van meteorologische diensten die zijn aangewezen overeenkomstig artikel 9, lid 1, van Verordening (EG) nr. 550/2004;
c)
de netwerkbeheerder die is vastgesteld overeenkomstig artikel 3 van Verordening (EU) nr. 677/2011 van de Commissie.
Voor wat de vaststelling van doelstellingen en de prestatiemonitoring inzake kostenefficiëntie betreft, is deze verordening ook van toepassing op de autoriteiten of entiteiten die in aanmerking komende kosten via heffingen kunnen verhalen op de gebruikers, zoals gespecificeerd in artikel 15, lid 2, onder b), van Verordening (EG) nr. 550/2004 en artikel 6, lid 2, van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 391/2013.
3. Onverminderd lid 4 kunnen de lidstaten besluiten deze verordening niet toe te passen op naderingsluchtvaartnavigatiediensten die worden verleend op sommige of alle luchthavens met minder dan 70 000 IFR-luchtvervoersbewegingen per jaar. Zij brengen de Commissie daarvan op de hoogte.
4. Wanneer geen van de luchthavens in een lidstaat de drempel van 70 000 IFR-luchtvervoersbewegingen per jaar haalt, is deze verordening ten minste van toepassing op de luchthaven met de meeste IFR-luchtvervoersbewegingen.
5. De vaststelling van doelstellingen inzake kostenefficiëntie is van toepassing op de vastgestelde kosten die vermeld zijn in artikel 15, lid 2, onder a) en b), van Verordening (EG) nr. 550/2004.
6. De lidstaten kunnen deze verordening ook toepassen:
a)
in het luchtruim dat onder hun verantwoordelijkheid valt in andere ICAO-regio’s, op voorwaarde dat zij de Commissie en de andere lidstaten daarvan in kennis stellen, en onverminderd de rechten en plichten van de lidstaten op grond van het in 1944 in Chicago ondertekende Verdrag inzake de internationale burgerluchtvaart (het „Verdrag van Chicago”);
b)
op verleners van luchtvaartnavigatiediensten die toestemming hebben om luchtvaartnavigatiediensten te verlenen zonder certificaat, overeenkomstig artikel 7, lid 5, van Verordening (EG) nr. 550/2004.
7. Niettegenstaande de informatiebeschermingsbepalingen van Richtlijn 2003/42/EG van het Europees Parlement en de Raad (10) en de Uitvoeringsverordeningen (EG) nr. 1321/2007 (11) en (EG) nr. 1330/2007 (12) van de Commissie, gelden de in hoofdstuk V vastgestelde verplichtingen inzake informatieverstrekking voor nationale autoriteiten, verleners van luchtvaartnavigatiediensten, luchthavenexploitanten, luchthavencoördinatoren en luchtvaartmaatschappijen.
Artikel 2
Definities
Voor de toepassing van deze verordening wordt verstaan onder:
1. „luchthavenexploitant”: het orgaan dat verantwoordelijk is voor het beheer van de luchthaven en dat, al dan niet naast andere activiteiten, krachtens de nationale wet- of regelgeving verantwoordelijk is voor de administratie en het beheer van de luchthavenfaciliteiten en de coördinatie en controle van de activiteiten van de verschillende ondernemingen op die luchthaven of binnen het desbetreffende luchthavensysteem;
2. „gegevens”: kwalitatieve, kwantitatieve en andere relevante informatie over luchtvaartnavigatieprestaties die is verzameld en systematisch verwerkt door of in opdracht van de Commissie met het oog op de tenuitvoerlegging van de prestatieregeling;
3. „prestatie-indicatoren”: de indicatoren die worden gebruikt voor de monitoring, benchmarking en beoordeling van prestaties;
4. „prestatiekernindicatoren”: de prestatie-indicatoren die worden gebruikt voor het vaststellen van prestatiedoelstellingen;
5. „IFR-luchtvervoersbewegingen”: de som van de opstijgingen en landingen volgens instrumentvliegregels, berekend als jaarlijks gemiddelde over de drie kalenderjaren die voorafgaan aan de indiening van de prestatieplannen;
6. „bindend doel”: een prestatiedoelstelling die door de lidstaten is aangenomen als deel van een prestatieplan en waarvoor een stimuleringsregeling geldt en/of corrigerende actieplannen;
7. „luchtvaartmaatschappij”: een luchtvervoersonderneming met een geldige exploitatievergunning die door een lidstaat is afgegeven overeenkomstig het recht van de Europese Unie;
8. „vastgestelde kosten”: de kosten die zijn vermeld in artikel 15, lid 2, onder a) en b), van Verordening (EG) nr. 550/2004;
9. „nationale autoriteiten”: de regelgevende en/of toezichthoudende autoriteiten op nationaal niveau of op het niveau van de functionele luchtruimblokken die hun kosten kunnen verhalen op de luchtruimgebruikers wanneer die kosten voortvloeien uit het verlenen van luchtvaartnavigatiediensten overeenkomstig artikel 6, lid 2, van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 391/2013;
10. „cultuur van billijkheid”: een cultuur waarbij eerstelijnspersoneel of anderen niet worden gestraft voor hun acties, nalatigheden of beslissingen die in overeenstemming zijn met hun ervaring en opleiding, maar waarbij grove nalatigheid, opzettelijke overtredingen en destructieve acties niet worden getolereerd;
11. „luchthavencoördinator”: de natuurlijke of rechtspersoon die door een lidstaat is aangesteld om op gecoördineerde luchthavens de coördinatietaken uit te voeren die zijn vermeld in artikel 4 van Verordening (EEG) nr. 95/93 van de Raad van 18 januari 1993 betreffende gemeenschappelijke regels voor de toewijzing van „slots” op communautaire luchthavens (13);
12. „prestatiemonitoring”: het permanente proces van gegevensverzameling en -analyse dat tot doel heeft de werkelijke resultaten van een systeem te toetsen aan de relevante prestatie(kern)indicatoren en prestatieplannen, aan de hand van de in artikel 9 en bijlage I uiteengezette prestatie(kern)indicatoren;
13. „referentieperiode”: de periode waarin de EU-wijde prestatiedoelstellingen en prestatieplannen geldig en van toepassing zijn, zoals uiteengezet in artikel 11, lid 3, onder d), van Verordening (EG) nr. 549/2004;
14. „runway incursion”: een luchtvaartuig, voertuig of persoon bevindt zich ten onrechte op het beschermde gebied van een luchthavenoppervlak dat bestemd is voor het opstijgen en landen van luchtvaartuig;
15. „eenheid voor luchtverkeersdiensten (ATS-eenheid)”: een civiele of militaire eenheid die verantwoordelijk is voor het verlenen van luchtverkeersdiensten;
16. „CNS-, MET- en AIS-diensten”: communicatie-, navigatie- en surveillancediensten, meteorologische diensten voor luchtvaartnavigatie en luchtvaartinformatiediensten;
17. „buitengewoon voorval”: omstandigheden waarin de ATM-capaciteit abnormaal beperkt is, zodat het aantal ATFM-vertragingen abnormaal hoog is, ten gevolge van: een geplande beperking wegens een operationele of technische wijziging, zeer slechte weersomstandigheden, de onbeschikbaarheid van grote delen van het luchtruim om natuurlijke of politieke redenen of vakbondsacties, en waarbij de netwerkbeheerder wegens een of meer van deze oorzaken ertoe genoopt is het Europees crisiscoördinatiecentrum te activeren.
18. „herstructureringskosten”: aanzienlijke eenmalige kosten die verleners van luchtvaartnavigatiediensten moeten maken voor het invoeren van nieuwe technologieën en procedures en de bijbehorende ondernemingsmodellen om geïntegreerde dienstverlening te stimuleren, waarbij de lidstaat de kosten wenst terug te verdienen in een of meer referentieperioden. Dit omvat kosten voor het vergoeden van personeelsleden, het sluiten van luchtverkeersleidingscentra, het verplaatsen van activiteiten naar nieuwe locaties en het afschrijven van activa en/of het nemen van strategische participaties in andere verleners van luchtvaartnavigatiediensten.
Artikel 3
Prestatiebeoordelingsorgaan
1. Wanneer de Commissie beslist om een prestatiebeoordelingsorgaan aan te wijzen om de tenuitvoerlegging van de prestatieregeling te ondersteunen, zal een dergelijke aanwijzing voor een vaste termijn gebeuren, in overeenstemming met de referentieperioden. De Commissie wijst de voorzitter en de leden van het prestatiebeoordelingsorgaan aan.
2. Het prestatiebeoordelingsorgaan heeft de gepaste bevoegdheid en onpartijdigheid om de taken die het van de Commissie heeft gekregen onafhankelijk uit te voeren, met name op de toepasselijke prestatiekerngebieden.
3. Het prestatiebeoordelingsorgaan ondersteunt de Commissie bij de tenuitvoerlegging van de prestatieregeling, in het bijzonder bij de volgende taken:
a)
het verzamelen, onderzoeken, valideren en verspreiden van relevante gegevens over prestaties;
b)
het definiëren van nieuwe of het aanpassen van bestaande prestatiekerngebieden in overeenstemming met de gebieden die zijn vermeld in het ATM-masterplan, zoals bedoeld in artikel 9, lid 1, en de bijbehorende prestatiekernindicatoren;
c)
het definiëren van passende prestatiekernindicatoren voor de netwerkfuncties en de luchtvaartnavigatiediensten, zowel en-routediensten als naderingsdiensten, op alle prestatiekerngebieden;
d)
het opstellen of het herzien van EU-wijde prestatiedoelstellingen;
e)
het vaststellen van de in artikel 10, lid 4, vermelde drempel(s) voor het activeren van de in artikel 19 vastgestelde waarschuwingsmechanismen;
f)
het beoordelen van de samenhang van de vastgestelde prestatieplannen, inclusief prestatiedoelstellingen, met de doelstellingen voor de hele Unie;
g)
in voorkomend geval, het beoordelen van de samenhang van de krachtens artikel 19, lid 3, vastgestelde waarschuwingsdrempels met de in artikel 10, lid 4, bedoelde waarschuwingsdrempels voor de hele Unie;
h)
in voorkomend geval, het beoordelen van de herziene prestatiedoelstellingen of de corrigerende maatregelen die door de betrokken lidstaten zijn genomen;
i)
het monitoren, benchmarken en beoordelen van de prestaties van luchtvaartnavigatiediensten, inclusief investeringen en kapitaaluitgaven, op lokaal niveau en op het niveau van de Unie;
j)
het monitoren, benchmarken en beoordelen van de prestaties van de netwerkfuncties;
k)
het monitoren van de algehele prestaties van het Europees ATM-netwerk, inclusief het voorbereiden van de jaarverslagen voor het Comité voor het gemeenschappelijk luchtruim;
l)
het beoordelen van de mate waarin de prestatiedoelstellingen zijn bereikt aan het einde van elke referentieperiode, met het oog op de voorbereiding van de volgende periode;
m)
het beoordelen van het prestatieplan van de netwerkbeheerder, inclusief de samenhang ervan met de prestatiedoelstellingen voor de hele Unie;
n)
het bijhouden van een kalender voor de raadpleging van belanghebbenden over de prestatieplannen, het verlenen van ondersteuning voor de coördinatie van deze kalender en het uitvoeren van de in artikel 9, lid 1, van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 391/2013 vermelde raadplegingstaken.
4. Op verzoek van de Commissie zal het prestatiebeoordelingsorgaan ad-hocinformatie of -rapporten verstrekken over prestatiegerelateerde kwesties.
5. Het prestatiebeoordelingsorgaan kan bij de Commissie verslag uitbrengen en aanbevelingen indienen inzake verbeteringen aan de regeling.
6. Wat de relaties met de nationale toezichthoudende autoriteiten betreft, geldt het volgende:
a)
met het oog op het toezicht op de algehele prestaties van het Europees ATM-netwerk krijgt het prestatiebeoordelingsorgaan van de nationale toezichthoudende autoriteiten de nodige informatie over de prestatieplannen;
b)
als de nationale toezichthoudende autoriteiten daarom vragen, ondersteunt het prestatiebeoordelingsorgaan hen met een onafhankelijke beoordeling van prestatieproblemen, zoals feitelijke vergelijkingen tussen verleners van luchtvaartnavigatiediensten die in soortgelijke omstandigheden actief zijn (benchmarking), analyses van veranderingen in de prestaties tijdens de voorgaande vijf jaar of analyses van prognoses;
c)
de nationale toezichthoudende autoriteiten kunnen de hulp van het prestatiebeoordelingsorgaan inroepen om reeksen richtwaarden te definiëren voor het vaststellen van doelstellingen, met inachtneming van de doelstellingen voor de hele Unie. Dergelijke waarden zijn beschikbaar voor nationale toezichthoudende autoriteiten, leveranciers van luchtvaartnavigatiediensten, luchthavenexploitanten en luchtruimgebruikers.
7. Om de samenhang te garanderen met de doelstellingen en normen die zijn vastgesteld en ten uitvoer gelegd overeenkomstig Verordening (EG) nr. 216/2008, werkt het prestatiebeoordelingsorgaan in voorkomend geval samen met het Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart (het EASA) voor de uitvoering van de in lid 3 vermelde taken, voor zover die verband houden met veiligheid.
8. Om toezicht te kunnen houden op de algehele prestaties van het Europees ATM-netwerk stelt het prestatiebeoordelingsorgaan werkregelingen op met de verleners van luchtvaartnavigatiediensten, luchthavenexploitanten, luchthavencoördinatoren en luchtvaartmaatschappijen.
Artikel 4
Nationale toezichthoudende autoriteiten
1. De nationale toezichthoudende autoriteiten zijn verantwoordelijk voor de opstelling van de prestatieplannen, het toezicht op de prestaties en de monitoring van prestatieplannen en -doelstellingen. Zij voeren die taken onpartijdig, onafhankelijk en op transparante wijze uit.
2. De lidstaten zorgen ervoor dat de nationale toezichthoudende autoriteiten op alle prestatiekerngebieden beschikken over of toegang hebben tot de nodige middelen en mogelijkheden om de in deze verordening vastgestelde taken uit te voeren, met inbegrip van de onderzoeksbevoegdheden voor de uitvoering van de in artikel 20 bedoelde taken.
3. Wanneer een lidstaat meer dan één nationale toezichthoudende autoriteit heeft, meldt zij aan de Commissie welke nationale toezichthoudende autoriteit verantwoordelijk is voor de nationale coördinatie van de tenuitvoerlegging van deze verordening.
Artikel 5
Functionele luchtruimblokken
1. De lidstaten stellen prestatieplannen op het niveau van de functionele luchtruimblokken op.
2. De lidstaten kunnen aan de verplichting van lid 1 voldoen door:
a)
ervoor te zorgen dat het prestatieplan overeenstemt met het model in bijlage II;
b)
de Commissie te melden welke nationale toezichthoudende autoriteit of welk nationaal toezichthoudend orgaan verantwoordelijk is voor de coördinatie binnen het functionele luchtruimblok en voor de relaties met de Commissie voor wat de tenuitvoerlegging van het prestatieplan betreft;
c)
gepaste maatregelen te nemen om ervoor te zorgen dat:
i)
volgens de voorschriften van punt e) en bijlage I één doelstelling wordt vastgesteld voor elke prestatiekernindicator;
ii)
om transparantieredenen in het prestatieplan wordt vastgelegd welke bijdrage elke verlener van luchtvaartnavigatiediensten in het functionele luchtruimblok moet betalen om de prestatiedoelstellingen van het functionele luchtruimblok te verwezenlijken; hierop wordt toezicht gehouden op het meest geschikte niveau;
iii)
de in artikel 11, lid 3, onder d), van Verordening (EG) nr. 549/2004 bedoelde maatregelen worden vastgesteld en toegepast tijdens de referentieperiode in het geval de doelstellingen niet worden gehaald. Daarvoor moeten de jaarwaarden in het prestatieplan worden gebruikt;
d)
de verantwoordelijkheid op zich te nemen voor het vaststellen en verwezenlijken van de prestatiedoelstellingen op lokaal niveau, namelijk het niveau van het functionele luchtruimblok, de lidstaat, de heffingszone en de luchthaven;
e)
in het geval geen gemeenschappelijke en-routeheffingszone is vastgesteld in de zin van artikel 4 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 391/2013 en als gevolg daarvan en-routekostenefficiëntiedoelstellingen zijn vastgesteld voor meer dan één heffingszone in het functioneel luchtruimblok, deze doelstellingen te coördineren tot één geaggregeerde waarde voor en-routeluchtvaartnavigatiediensten en, voor informatiedoeleinden, een algemeen cijfer te verstrekken dat de kostenefficiëntie-inspanningen op het niveau van het functioneel luchtruimblok weerspiegelt;
f)
in het geval een heffingszone wordt gewijzigd in de loop van een referentieperiode, aan te tonen dat deze wijziging het nog steeds mogelijk maakt de voor de desbetreffende periode vastgestelde prestatiedoelstellingen te halen;
g)
ervoor te zorgen dat het prestatieplan samenhangend is met het toepassingsgebied van deze verordening, overeenkomstig artikel 1, lid 6, van deze verordening en artikel 7 van Verordening (EG) nr. 549/2004.
Artikel 6
Netwerkbeheerder
De bij artikel 6 van Verordening (EG) nr. 551/2004 (14) en artikel 3 van Verordening (EU) nr. 677/211 van de Commissie opgerichte netwerkbeheerder voert de volgende taken uit met betrekking tot de prestatieregeling:
a)
steun verlenen aan de Commissie door vóór de referentieperioden relevante input te verstrekken met het oog op de voorbereiding van EU-wijde prestatiedoelstellingen en het toezicht op de verwezenlijking van de prestatiedoelstellingen tijdens de referentieperiode. De netwerkbeheerder vestigt met name de aandacht van de Commissie op aanzienlijke en aanhoudende achteruitgang van de operationele prestaties;
b)
de Commissie toegang verlenen tot alle in bijlage V vermelde gegevens, overeenkomstig artikel 21, lid 5;
c)
functionele luchtruimblokken en de verleners van luchtvaartnavigatiediensten in deze blokken steunen bij het verwezenlijken van hun prestatiedoelstellingen tijdens referentieperioden door te zorgen voor samenhang tussen prestatieplannen, het strategisch netwerkplan en het operationeel netwerkplan;
d)
een netwerkprestatieplan opstellen overeenkomstig artikel 5, lid 1, en artikel 16, lid 1, onder a), van Verordening (EU) nr. 677/2011, dat uiterlijk zes maanden vóór het begin van elke referentieperiode bij de Commissie moet worden ingediend en vóór het begin van elke referentieperiode door de Commissie moet worden vastgesteld. Dit prestatieplan is openbaar en bevat:
i)
prestatiedoelstellingen voor alle prestatiekerngebieden en voor alle indicatoren die stroken met de EU-wijde prestatiedoelstellingen voor de gehele referentieperiode, waarbij gebruik wordt gemaakt van jaarwaarden voor toezichtsdoeleinden;
ii)
een beschrijving van de acties die gericht zijn op de verwezenlijking van de doelstellingen;
iii)
aanvullende prestatiekernindicatoren en doelstellingen, waar nodig of indien de Commissie daartoe besluit.
Artikel 7
Coördinatie met het Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart (EASA)
Krachtens artikel 13 bis van Verordening (EG) nr. 549/2004 en overeenkomstig Verordening (EG) nr. 216/2008, coördineren de lidstaten en de Commissie waar nodig samen met het EASA:
a)
de veiligheidsaspecten van de prestatieregeling, met inbegrip van het opstellen, herzien en ten uitvoer leggen van prestatiekernindicatoren voor de veiligheid en van EU-wijde prestatiedoelstellingen, alsmede voorstellen voor gepaste acties en maatregelen na de activering van een waarschuwingsmechanisme;
b)
de samenhang van de prestatiekernindicatoren en -doelstellingen op het gebied van veiligheid met de tenuitvoerlegging van het Europees programma voor de veiligheid van de luchtvaart.
Artikel 8
Duur van de referentieperioden
1. De eerste referentieperiode voor de prestatieregeling loopt van 2012 tot en met 2014. De tweede referentieperiode loopt van 2015 tot en met 2019. De volgende referentieperioden duren vijf kalenderjaren, tenzij anders wordt bepaald door middel van een wijziging van deze verordening.
2. Voor de EU-wijde prestatiedoelstellingen en de prestatieplannen en -doelstellingen geldt dezelfde referentieperiode.
Artikel 9
Prestatiekerngebieden en prestatiekernindicatoren
1. Met het oog op het vaststellen van doelstellingen wordt de mogelijke toevoeging en aanpassing van andere prestatiekerngebieden op grond van artikel 11, lid 4, onder b), van Verordening (EG) nr. 549/2004 door de Commissie beslist volgens de in artikel 5, lid 3, van die verordening bedoelde procedure.
2. Met het oog op de vaststelling van doelstellingen geldt voor elk prestatiekerngebied één of een beperkt aantal prestatiekernindicatoren. De prestaties van de luchtvaartnavigatiediensten worden beoordeeld aan de hand van bindende doelstellingen voor elke prestatiekernindicator.
3. In bijlage 1, deel 1, zijn per prestatiekerngebied de prestatiekernindicatoren voor het vaststellen van doelstellingen en de prestatie-indicatoren op het niveau van de Unie vastgesteld.
4. In bijlage I, deel 2, zijn de lokale prestatiekernindicatoren voor het vaststellen van doelstellingen vastgesteld, alsmede de prestatie-indicatoren die op lokaal niveau worden gebruikt voor het vaststellen van prestatiedoelstellingen. Het lokaal niveau, namelijk het functioneel luchtruimblok, de lidstaat, de heffingszone en de luchthaven, is gespecificeerd in bijlage I, deel 2.
5. De prestatiekernindicatoren worden niet gewijzigd tijdens een referentieperiode. Wijzigingen worden vastgesteld door middel van een wijziging van deze verordening, ten laatste zes maanden voor het vaststellen van nieuwe EU-wijde prestatiedoelstellingen.
6. Met het oog op hun eigen prestatiemonitoring en/of als onderdeel van het prestatieplan mogen de lidstaten beslissen om, naast de in dit artikel vermelde en in bijlage I, deel 2, uiteengezette prestatiekerngebieden en prestatiekernindicatoren, prestatie-indicatoren en bijbehorende doelstellingen vast te stellen. Deze aanvullende indicatoren en doelstellingen moeten de verwezenlijking van de EU-wijde doelstellingen en de daaruit voortvloeiende doelstellingen op lokaal niveau ondersteunen. Ze kunnen bijvoorbeeld de civiel-militaire of de meteorologische dimensie van het prestatieplan omvatten en beschrijven, en kunnen vergezeld gaan van passende stimuleringsregelingen.
7. Om de prestatie(kern)indicatoren op het gebied van veiligheid gemakkelijker te kunnen toepassen en meten, stelt het EASA, in overleg met het prestatiebeoordelingsorgaan, vóór het begin van de tweede referentieperiode aanvaardbare manieren van naleving en richtsnoeren vast overeenkomstig de procedure van artikel 52 van Verordening (EG) nr. 216/2008.
HOOFDSTUK II
DE VOORBEREIDING VAN PRESTATIEPLANNEN
Artikel 10
EU-wijde prestatiedoelstellingen
1. De Commissie stelt EU-wijde prestatiedoelstellingen vast volgens de in artikel 5, lid 3, van Verordening (EG) nr. 549/2004 bedoelde procedure, rekening houdend met de relevante input van de netwerkbeheerder en de nationale toezichthoudende autoriteiten en na raadpleging van de belanghebbende partijen als bedoeld in artikel 10 van die verordening, van andere relevante organisaties en van het EASA voor wat de veiligheidsaspecten van de prestaties betreft.
2. Met inachtneming van artikel 9, lid 3, worden de EU-wijde doelstellingen ten laatste vijftien maanden vóór het begin van de referentieperiode door de Commissie voorgesteld en ten laatste twaalf maanden vóór het begin van de referentieperiode vastgesteld.
3. De EU-wijde doelstelling voor de prestatiekernindicator die is uiteengezet in punt 4.1, onder b), van deel 1 van bijlage I wordt voor het eerst vastgesteld vanaf het derde jaar van de tweede referentieperiode, volgens de in lid 1 vermelde procedure, voor zover de Commissie een besluit hiertoe neemt.
4. Samen met de EU-wijde prestatiedoelstellingen, stelt de Commissie de alarmdrempel(s) vast die, als ze worden overschreden, aanleiding kunnen geven tot het activeren van de in artikel 19 bedoelde waarschuwingsmechanismen.
5. De Commissie moet elke EU-wijde prestatiedoelstelling onderbouwen met een beschrijving van de veronderstellingen en de redeneringen waarvan is uitgegaan bij het vaststellen van die doelstelling, zoals het gebruik van de input van de netwerkbeheerder, de nationale toezichthoudende autoriteiten en andere feitelijke gegevens, verkeersprognoses, de samenstelling van de groepen verleners van luchtvaartnavigatiediensten of functionele luchtruimblokken met vergelijkbare operationele en economische omstandigheden.
Artikel 11
Het opstellen van prestatieplannen
1. De nationale toezichthoudende autoriteiten stellen, op het niveau van de functionele luchtruimblokken, prestatieplannen op met doelstellingen die samenhangend zijn met de EU-wijde prestatiedoelstellingen en met de in bijlage IV vastgestelde beoordelingscriteria.
Onverminderd het model in bijlage II mogen de prestatieplannen verschillende delen bevatten die betrekking hebben op het lokale niveau, met name het functionele luchtruimblok, de lidstaat, de heffingszone en de luchthaven.
2. Om de voorbereiding van de prestatieplannen te ondersteunen zien de nationale toezichthoudende autoriteiten erop toe dat:
a)
verleners van luchtvaartnavigatiediensten hun ondernemingsplannen indienen bij de nationale toezichthoudende autoriteiten;
b)
belanghebbenden in overeenstemming met artikel 10 van Verordening (EG) nr. 549/2004 worden geraadpleegd over de prestatieplannen en -doelstellingen. De belanghebbenden moeten ten minste drie weken voor de raadplegingsvergadering passende informatie ontvangen.
3. De prestatieplannen moeten in het bijzonder bestaan uit:
a)
de verkeersprognose, uitgedrukt in diensteenheden voor elk jaar van de referentieperiode, op het niveau van het functionele luchtruimblok en voor elke heffingszone in het functionele luchtruimblok, met verantwoording van de gebruikte cijfers;
b)
de vastgestelde kosten voor luchtvaartnavigatiediensten voor elk jaar van de referentieperiode en voor elke heffingszone, overeenkomstig de bepalingen van artikel 15, lid 2, onder a) en b), van Verordening (EG) nr. 550/2004;
c)
een beschrijving van de investeringen, inclusief die welke nodig zijn om de prestatiedoelstellingen te bereiken, met gedetailleerde opgave van hun relevantie voor het Europees ATM-masterplan, het strategisch netwerkplan en de in artikel 15 bis, lid 3, van Verordening (EG) nr. 550/2004 vermelde gemeenschappelijke projecten. In deze bijdrage moet worden benadrukt welke voordelen en synergieën dit oplevert op het niveau van het functionele luchtruimblok;
d)
de prestatiedoelstellingen op elk relevant prestatiekerngebied, vastgesteld voor elke prestatiekernindicator, voor de volledige duur van de referentieperiode, met jaarlijkse waarden ten behoeve van monitoring en stimulering;
e)
de onderlinge verbanden tussen prestatiekerngebieden, inclusief een beoordeling van het effect van het prestatieplan op de veiligheid, met eventuele verzachtende maatregelen om de veiligheid te waarborgen;
f)
een beschrijving van de civiel-militaire dimensie van het plan met een uiteenzetting van de prestaties van het flexibel luchtruimgebruik (FUA - flexible use of airspace) om de capaciteit te vergroten, met inachtneming van de doeltreffendheid van militaire missies en, indien dat nodig wordt geacht, relevante prestatie-indicatoren en -doelstellingen die verenigbaar zijn met andere indicatoren en doelstellingen van het prestatieplan;
g)
een beschrijving en verantwoording van de wijze waarop de onder d) bedoelde prestatiedoelstellingen verzoenbaar zijn met en bijdragen tot de EU-wijde prestatiedoelstellingen en de prestaties van het Europees ATM-netwerk;
h)
een identificatie van elke verlener van luchtvaartnavigatiediensten en een beschrijving van de specifieke bijdrage die hij levert tot de verwezenlijking van de doelstellingen, waarop - om transparantieredenen - toezicht wordt gehouden op het meest geschikte niveau zoals vermeld in artikel 5, lid 2, onder c), punt ii);
i)
een beschrijving van de stimuleringsmechanismen die moeten worden toegepast op de desbetreffende verleners van luchtvaartnavigatiediensten om het bereiken van de doelstellingen binnen de referentieperiode aan te moedigen;
j)
de door de nationale toezichthoudende autoriteiten genomen maatregelen met het oog op het toezicht op de verwezenlijking van de prestatiedoelstellingen;
k)
een beschrijving van de resultaten van de raadpleging van belanghebbenden, met inbegrip van de door de deelnemers aangehaalde thema’s en de overeengekomen acties.
4. De prestatieplannen zijn gebaseerd op het in bijlage II vastgestelde model en kunnen, als de lidstaten daartoe beslissen overeenkomstig artikel 9, lid 6, extra indicatoren met bijbehorende doelstellingen bevatten.
5. De netwerkbeheerder stelt een netwerkprestatieplan op met doelstellingen die samenhangend zijn met de EU-wijde prestatiedoelstellingen en, mutatis mutandis, met de in bijlage IV uiteengezette beoordelingscriteria.
6. Om het netwerkprestatieplan voor te bereiden moet de netwerkbeheerder:
a)
zorgen voor overleg overeenkomstig artikel 14 van Verordening (EU) nr. 677/2011 van de Commissie;
b)
gebruikmaken van het model in bijlage III.
Artikel 12
Stimuleringsregelingen
1. De stimuleringsregelingen die door de lidstaten worden vastgesteld in het kader van hun prestatieplan, moeten aan de volgende algemene beginselen beantwoorden:
a)
ze moeten doeltreffend en proportioneel zijn en mogen niet worden gewijzigd tijdens de referentieperiode;
b)
ze moeten op niet-discriminerende en transparante wijze ten uitvoer worden gelegd om de prestaties van de dienstverlening te verbeteren;
c)
ze moeten deel uitmaken van het regelgevingskader dat vooraf bij alle belanghebbenden bekend is en van toepassing zijn gedurende de hele referentieperiode;
d)
ze moeten entiteiten waarvoor doelen worden gesteld ertoe aanzetten hoogwaardige prestaties te bereiken en de bijbehorende doelstellingen te verwezenlijken.
2. De stimuleringmaatregelen voor kosteneffectiviteitsdoelstellingen zijn van financiële aard en zijn onderworpen aan de desbetreffende bepalingen van de artikelen 13 en 14 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 391/2013. Ze bestaan uit een risicodelingsmechanisme op nationaal niveau of op het niveau van het functionele luchtruimblok.
3. De stimuleringmaatregelen voor capaciteitsdoelstellingen zijn van financiële aard en zijn onderworpen aan de bepalingen van artikel 15 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 391/2013. De nationale toezichthoudende autoriteiten kunnen besluiten deze maatregelen aan te vullen met stimulansen van andere aard, zoals corrigerende actieplannen met uiterste termijnen en bijbehorende maatregelen, rekening houdende met de lokale omstandigheden.
4. De stimuleringmaatregelen voor milieudoelstellingen kunnen van financiële aard zijn en zijn onderworpen aan de bepalingen van artikel 15 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 391/2013. De nationale toezichthoudende autoriteiten kunnen besluiten deze maatregelen aan te vullen met stimulansen van andere aard, zoals corrigerende actieplannen met uiterste termijnen en bijbehorende maatregelen, rekening houdende met de lokale omstandigheden.
5. Bovendien kunnen de lidstaten op lokaal niveau de heffingen voor luchtvaartnavigatiediensten moduleren, zoals bepaald in artikel 16 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 391/2013.
HOOFDSTUK III
DE VASTSTELLING VAN PRESTATIEPLANNEN
Artikel 13
Initiële vaststelling van prestatieplannen
Op voorstel van de nationale toezichthoudende autoriteiten stellen de lidstaten prestatieplannen met bindende prestatiedoelstellingen vast en dienen deze uiterlijk zes maanden vóór het begin van de referentieperiode in bij de Commissie.
Artikel 14
Beoordeling en herziening van prestatieplannen en -doelstellingen
1. De Commissie beoordeelt de prestatieplannen en de daarin vermelde doelstellingen en gaat in het bijzonder na of ze samenhangend zijn met en een passende bijdrage leveren tot de EU-wijde prestatiedoelstellingen en de in bijlage IV vastgestelde criteria, rekening houdende met de eventuele evolutie van de context tussen de datum van vaststelling van de EU-wijde doelstellingen en de datum van de beoordeling van het prestatieplan. Als op lokaal niveau doelstellingen worden vastgesteld zonder te verwijzen naar de EU-wijde prestatiedoelstelling, wordt de beoordeling gebaseerd op de in bijlage IV vastgestelde criteria.
2. Als de Commissie vaststelt dat een prestatieplan, of een deel ervan, en de daarin vermelde doelstellingen samenhangend zijn met en een passende bijdrage leveren tot de EU-wijde prestatiedoelstellingen en in overeenstemming zijn met alle in bijlage IV vastgestelde criteria, stelt zij de betrokken lidsta(a)t(en) daar binnen vijf maanden na ontvangst van het prestatieplan van in kennis.
3. Als de Commissie vaststelt dat een prestatieplan of een deel ervan en sommige of alle daarin vermelde doelstellingen niet samenhangend zijn met de EU-wijde prestatiedoelstellingen en geen passende bijdrage leveren tot de verwezenlijking van deze doelstellingen en/of niet samenhangend zijn met een of meer van de in bijlage IV vastgestelde criteria, beveelt zij de betrokken lidsta(a)t(en) binnen vijf maanden na ontvangst van het prestatieplan en in overeenstemming met de in artikel 5, lid 2, van Verordening (EG) nr. 549/2004 vastgestelde procedure aan een herzien prestatieplan of een deel daarvan en/of (een) herziene doelstelling(en) vast te stellen. Een dergelijke aanbeveling wordt gedaan na overleg met de betrokken lidst(a)t(en). In de aanbeveling wordt duidelijk vermeld welk deel van het prestatieplan en/of welke doelstelling(en) moet(en) worden herzien en waarop het oordeel van de Commissie is gebaseerd.
4. In voorkomend geval moeten de betrokken lidstaten een herzien prestatieplan of een deel daarvan en/of (een) herziene doelstelling(en) vaststellen, samen met passende maatregelen voor het bereiken van die doelstellingen, en moeten zij de Commissie daar binnen vier maanden na de kennisgeving van de aanbeveling van op de hoogte brengen.
Artikel 15
Beoordeling van de herziene prestatieplannen en -doelstellingen en vaststelling van corrigerende maatregelen
1. De Commissie beoordeelt alle herziene prestatieplannen of delen daarvan en de daarin vermelde prestatiedoelstellingen op basis van de in bijlage IV vastgestelde criteria.
2. Als de Commissie vaststelt dat een herzien prestatieplan of een deel ervan en de daarin vermelde doelstellingen samenhangend zijn met en een passende bijdrage leveren tot de EU-wijde prestatiedoelstellingen en in overeenstemming zijn met alle in bijlage IV vastgestelde criteria, stelt zij de betrokken lidsta(a)t(en) daar binnen vijf maanden na ontvangst van het herziene prestatieplan van in kennis.
3. Als de Commissie vaststelt dat een herzien prestatieplan of een deel ervan en sommige of alle daarin vermelde doelstellingen nog steeds niet samenhangend zijn met de EU-wijde prestatiedoelstellingen en geen passende bijdrage leveren tot de verwezenlijking van deze doelstellingen en/of niet samenhangend zijn met een of meer van de in bijlage IV vastgestelde criteria, besluit zij binnen vijf maanden na ontvangst van het herziene prestatieplan of een deel daarvan en in overeenstemming met de in artikel 5, lid 3, van Verordening (EG) nr. 549/2004 vastgestelde procedure dat de betrokken lidsta(a)t(en) corrigerende maatregelen moet(en) nemen.
4. In dit besluit wordt nauwkeurig aangegeven welk deel van het plan en welke doelstelling(en) niet beantwoorden aan de criteria van bijlage IV en wordt vermeld waarop het oordeel van de Commissie is gebaseerd. In het besluit kan worden aangegeven welk prestatieniveau voor die doelstellingen wordt verwacht om de betrokken lidst(a)t(en) in de gelegenheid te stellen passende corrigerende maatregelen te nemen, en/of kunnen suggesties voor dergelijke corrigerende maatregelen worden opgenomen.
5. Ten laatste twee maanden na het besluit van de Commissie worden de corrigerende maatregelen die de betrokken lidst(a)t(en)) heeft (hebben) vastgesteld, meegedeeld aan de Commissie, samen met de elementen waaruit blijkt hoe de samenhang met het besluit van de Commissie wordt verzekerd.
Artikel 16
Prestatieplannen of corrigerende maatregelen die na het begin van de referentieperiode worden vastgesteld
Prestatieplannen of corrigerende maatregelen die na het begin van de referentieperiode worden vastgesteld ten gevolge van de tenuitvoerlegging van de in de artikelen 14 en 15 beschreven procedures, gelden retroactief vanaf de eerste dag van de referentieperiode.
Artikel 17
Herziening van de doelstellingen
1. Overeenkomstig de in artikel 5, lid 3, van Verordening (EG) nr. 549/2004 vermelde procedure kan de Commissie beslissen de EU-wijde prestatiedoelstellingen te herzien en/of kan zij, op verzoek van een lidstaat, toestaan dat een of meer lokale doelstellingen worden herzien:
a)
wanneer zij, op basis van het in artikel 18, lid 4, vermelde verslag, beschikt over substantiële aanwijzingen dat de oorspronkelijke gegevens, veronderstellingen en redeneringen die ten grondslag lagen aan de oorspronkelijke doelstellingen, niet meer geldig zijn; of
b)
als gevolg van de toepassing van een waarschuwingsmechanisme zoals bedoeld in artikel 19; of
c)
als gevolg van een besluit van de Commissie overeenkomstig artikel 10, lid 3, met betrekking tot de prestatiekernindicator die is uiteengezet in punt 4.1, onder b), van deel 1 van bijlage I.
2. Een herziening van de EU-wijde doelstellingen kan een wijziging van de bestaande prestatieplannen tot gevolg hebben. In dat geval kan de Commissie beslissen het in de hoofdstukken II en III van deze verordening vastgestelde tijdschema dienovereenkomstig bij te stellen.
HOOFDSTUK IV
TOEZICHT OP DE PRESTATIES
Artikel 18
Permanent toezicht en rapportering
1. De nationale toezichthoudende autoriteiten en de Commissie houden toezicht op de tenuitvoerlegging van de prestatieplannen. Daarvoor gebruiken ze de jaarwaarden in het prestatieplan. Als de doelstellingen tijdens de referentieperiode niet worden gehaald, stellen de betrokken lidstaten corrigerende maatregelen op om de situatie recht te zetten, passen zij deze maatregelen toe en delen zij ze mee aan de Commissie. Als de Commissie van oordeel is dat de corrigerende maatregelen niet volstaan om de situatie recht te zetten, stelt zij de betrokken lidstaten daar binnen vijf maanden na ontvangst van de maatregelen en overeenkomstig de in artikel 5, lid 2, van Verordening (EG) nr. 549/2004 vastgestelde procedure van in kennis en doet zij suggesties voor corrigerende maatregelen.
2. Wanneer de Commissie een significante en aanhoudende prestatiedaling vaststelt op lokaal niveau of op het niveau van een functioneel luchtruimblok, met een impact op andere landen die deelnemen aan het gemeenschappelijke Europese luchtruim en/of op het volledige Europese luchtruim, kan zij de betrokken lidstaten verzoeken corrigerende maatregelen voor het bereiken van de in hun prestatieplan vastgelegde doelstellingen vast te stellen, toe te passen en aan de Commissie mee te delen. Als de Commissie van oordeel is dat de corrigerende maatregelen niet volstaan om de situatie recht te zetten, stelt zij de betrokken lidstaten daar binnen vijf maanden na ontvangst van de maatregelen en overeenkomstig de in artikel 5, lid 2, van Verordening (EG) nr. 549/2004 vastgestelde procedure van in kennis en doet zij suggesties voor corrigerende maatregelen.
3. De Commissie houdt toezicht op de tenuitvoerlegging van het netwerkprestatieplan van de netwerkbeheerder. Daarvoor gebruikt ze de jaarwaarden in het prestatieplan. Als tijdens de referentieperiode doelstellingen niet worden gehaald, vraagt de Commissie de netwerkbeheerder om corrigerende maatregelen te nemen om de in het netwerkprestatieplan vermelde doelstellingen te verwezenlijken, om deze maatregelen toe te passen en ze mee te delen aan de Commissie. De Commissie stelt de nationale toezichthoudende autoriteiten of organen, zoals gedefinieerd in artikel 5, lid 2, onder b), in kennis van dergelijke corrigerende maatregelen.
4. Uiterlijk op 1 juni van elk jaar en telkens wanneer het risico bestaat dat prestatiedoelstellingen niet worden gehaald, brengen de in artikel 5, lid 2, onder b), bedoelde nationale toezichthoudende autoriteiten of organen bij de Commissie verslag uit over het toezicht op de prestatieplannen en -doelstellingen. De verslagen worden gebaseerd op aanbevelingen die vóór het begin van de referentieperiode door de Commissie worden opgesteld. De Commissie brengt ten minste één keer per jaar aan het Comité voor het gemeenschappelijk luchtruim verslag uit over de verwezenlijking van de prestatiedoelstellingen.
Artikel 19
Waarschuwingsmechanismen
1. Als de in artikel 10, lid 4, vermelde waarschuwingsdrempels op het niveau van de Unie over een kalenderjaar worden bereikt om redenen die niet te voorzien waren op het moment van de vaststelling van de prestatieplannen, die onoverkomelijk zijn en ontsnappen aan de controle van de lidstaten, de verleners van luchtvaartnavigatiediensten en de netwerkbeheerder, bekijkt de Commissie de situatie in overleg met de lidstaten (via het Comité voor het gemeenschappelijk luchtruim) en doet zij binnen vier maanden voorstellen voor passende maatregelen. Het kan onder meer gaan om de herziening van de EU-wijde prestatiedoelstellingen en, ten gevolge daarvan, de herziening van de lokale prestatiedoelstellingen.
2. Als de in artikel 10, lid 4, vermelde waarschuwingsdrempels op lokaal niveau over een kalenderjaar worden bereikt om redenen die niet te voorzien waren op het moment van de vaststelling van de prestatieplannen, die onoverkomelijk zijn en ontsnappen aan de controle van de lidstaten, de verleners van luchtvaartnavigatiediensten en de netwerkbeheerder, bekijkt de nationale toezichthoudende autoriteit de situatie in overleg met de Commissie en doet zij binnen vier maanden voorstellen voor passende maatregelen. Het kan onder meer gaan om de herziening van de lokale prestatiedoelstellingen.
3. De lidstaten kunnen beslissen om waarschuwingsdrempels vast te stellen die afwijken van de in artikel 10, lid 4, bedoelde drempels, teneinde rekening te houden met plaatselijke omstandigheden en specifieke kenmerken. In dat geval worden die drempels vastgesteld in het prestatieplan en moeten ze samenhangend zijn met de drempels die zijn vastgesteld op grond van artikel 10, lid 4. De afwijkingen worden gestaafd met een gedetailleerde verantwoording. Als die drempels worden geactiveerd, is de in lid 1 vastgestelde procedure van toepassing.
4. Als de toepassing van een waarschuwingsmechanisme resulteert in de herziening van prestatieplannen en -doelstellingen, ondersteunt de Commissie een dergelijke herziening via een gepaste bijstelling van het tijdschema dat van toepassing is overeenkomstig de in de hoofdstukken II en III vastgestelde procedure.
Artikel 20
Facilitering van het toezicht op de naleving
1. De verleners van luchtvaartnavigatiediensten en de netwerkbeheerder moeten inspecties en onderzoeken faciliteren, inclusief bezoeken ter plaatse, uitgevoerd door de Commissie en de betrokken nationale toezichthoudende autoriteit, of door een gekwalificeerde entiteit die namens de nationale toezichthoudende autoriteit optreedt, of, voor zover relevant, door het EASA. Onverminderd de toezichtsbevoegdheden die zijn toegekend aan de nationale toezichthoudende autoriteiten en het EASA, zijn de gemachtigde personen bevoegd om:
a)
de documenten en al het andere materiaal dat relevant is voor de vaststelling van prestatieplannen en -doelstellingen te onderzoeken met betrekking tot alle prestatiekerngebieden;
b)
afschriften van deze documenten te maken of uittreksels uit deze documenten te nemen;
c)
ter plaatse om een mondelinge toelichting te verzoeken.
2. De in lid 1 vermelde inspecties en onderzoeken worden uitgevoerd overeenkomstig de procedures die gelden in de lidstaat waarin zij worden uitgevoerd.
3. De nationale toezichthoudende autoriteiten houden toezicht op de tenuitvoerlegging van deze verordening op het prestatiegebied veiligheid, overeenkomstig de in Verordening (EU) nr. 1034/2011 van de Commissie (15) vastgestelde procedures voor veiligheidstoezicht.
4. In het kader van normaliseringsinspecties houdt het EASA toezicht op de tenuitvoerlegging van deze verordening door de lidstaten op het prestatiekerngebied veiligheid, overeenkomstig de in artikel 24, lid 5, van Verordening (EG) nr. 216/2008 (16) vermelde werkmethoden.
HOOFDSTUK V
VERZAMELEN, VALIDEREN, ONDERZOEKEN, EVALUEREN EN VERSPREIDEN VAN INFORMATIE OVER LUCHTRUIMNAVIGATIEPRESTATIES VOOR HET GEMEENSCHAPPELIJKE EUROPESE LUCHTRUIM
Artikel 21
Verzameling en validering van gegevens voor de prestatiebeoordeling
1. Naast de gegevens die al worden verzameld door de Commissie via andere EU-instrumenten en die ook kunnen worden gebruikt voor prestatiebeoordeling, garanderen de nationale autoriteiten, de verleners van luchtvaartnavigatiediensten, de luchthavenexploitanten, de luchthavencoördinatoren en de luchtvaartmaatschappijen dat de Commissie de in bijlage V vermelde gegevens ontvangt overeenkomstig de in die bijlage vastgestelde bepalingen.
2. De nationale autoriteiten kunnen die taak van informatieverstrekking geheel of gedeeltelijk delegeren aan of reorganiseren tussen hun nationale toezichthoudende autoriteiten, verleners van luchtvaartnavigatiediensten, luchthavenexploitanten en luchthavencoördinatoren, om rekening te houden met plaatselijke kenmerken en bestaande rapporteringskanalen.
3. De gegevensverstrekkers nemen de nodige maatregelen om de kwaliteit, validering en tijdige verstrekking van de gegevens te verzekeren, met inbegrip van het aantonen van hun kwaliteitscontroles en valideringsprocessen, toelichtingen bij specifieke vragen van de Commissie over de kwaliteit van de gegevens en, in voorkomend geval, actieplannen om de kwaliteit van de gegevens te verbeteren. De gegevens worden gratis verstrekt en, in voorkomend geval, in elektronische vorm in het door de Commissie opgegeven formaat.
4. De Commissie beoordeelt de kwaliteit van de gegevens die werden verstrekt overeenkomstig lid 1 en valideert deze gegevens. Wanneer de gegevens niet geschikt zijn voor de prestatiebeoordeling kan de Commissie, in samenwerking met de lidstaten en in het bijzonder met de nationale toezichthoudende autoriteiten, passende maatregelen nemen om de kwaliteit van de gegevens te beoordelen en te verbeteren.
5. Met het oog op de toepassing van deze verordening worden de in lid 1 bedoelde gegevens die al aan Eurocontrol zijn verstrekt, geacht te zijn verstrekt aan de Commissie. Wanneer dat niet het geval is, maken de Commissie en Eurocontrol de nodige afspraken om ervoor te zorgen dat dergelijke gegevens ter beschikking worden gesteld aan de Commissie onder dezelfde voorwaarden als beschreven in lid 3.
6. Wanneer significante nieuwe gegevenseisen worden geïdentificeerd of gegevens van onvoldoende kwaliteit worden verwacht, kan de Commissie proefstudies gelasten die op vrijwillige basis door de lidstaten of belanghebbenden worden uitgevoerd alvorens nieuwe gegevenseisen worden geïntroduceerd aan de hand van een wijziging van deze verordening. Dergelijke proefstudies worden uitgevoerd om na te gaan of het verzamelen van de relevante gegevens haalbaar is, waarbij de voordelen van de beschikbaarheid van de gegevens worden afgewogen tegen de kosten van het verzamelen ervan en de lasten voor de respondenten.
Artikel 22
Verspreiding van informatie
1. De Commissie verspreidt informatie voor de uitvoering van de in artikel 11 van Verordening (EG) nr. 549/2004 vastgestelde doelstellingen overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1049/2001 van het Europees Parlement en de Raad van 30 mei 2001 inzake de toegang van het publiek tot documenten van het Europees Parlement, de Raad en de Commissie (17), en met name artikel 4, en overeenkomstig artikel 18 van Verordening (EG) nr. 550/2004.
2. De in artikel 3, lid 3, onder a), vermelde informatie is vrij beschikbaar voor de betrokken belanghebbende partijen, met name in elektronische vorm. De Commissie zal een besluit nemen met betrekking tot het beleid voor de behandeling, bescherming, vertrouwelijkheid en verspreiding van de gegevens die overeenkomstig artikel 21 voor prestatiedoeleinden worden verzameld en de daarmee verband houdende intellectuele-eigendomsrechten.
3. De in artikel 18, lid 4, vermelde verslagen van de Commissie worden openbaar gemaakt en een verwijzing naar deze verslagen wordt gepubliceerd in het Publicatieblad van de Europese Unie. De Commissie kan beslissen om andere algemene informatie op regelmatige basis aan de betrokken belanghebbende partijen te verstrekken, met name in elektronische vorm.
4. De in artikel 10 bedoelde EU-wijde doelstellingen en een verwijzing naar de in hoofdstuk III bedoelde vastgestelde prestatieplannen worden openbaar gemaakt en gepubliceerd in het Publicatieblad van de Europese Unie.
5. Individuele toegang tot specifieke informatie, zoals gevalideerde gegevens en statistieken, wordt verleend aan de gegevensverstrekker op wie de informatie en activiteiten rechtstreeks betrekking hebben.
HOOFDSTUK VI
SLOTBEPALINGEN
Artikel 23
Afwijkingen
Indien overeenkomstig de procedures van artikel 3 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 391/2013 is vastgesteld dat sommige of alle naderingsnavigatiediensten en/of CNS-, MET- en AIS-diensten van een lidstaat onderhevig zijn aan marktomstandigheden, en de lidstaat op basis van die verordening heeft besloten geen vastgestelde kosten te berekenen voor deze diensten, geen terminalheffingen te berekenen en vast te stellen en geen financiële stimulansen te geven voor deze diensten, zijn de kostenefficiëntiedoelstellingen niet van toepassing op deze diensten.
Artikel 24
Beroep
De lidstaten zorgen ervoor dat uit hoofde van deze verordening genomen besluiten goed worden uitgelegd en onderworpen zijn aan een passende beoordelings- en/of beroepsprocedure.
Artikel 25
Beoordeling van de regeling
De Commissie bekijkt de prestatieregeling, en in het bijzonder de impact, de doeltreffendheid en de reikwijdte van die regeling, opnieuw tegen het einde van 2014 en op regelmatige tijdstippen daarna, daarbij rekening houdende met het werk dat op dat gebied door ICAO wordt geleverd.
Artikel 26
Wijzigingen van Verordening (EU) nr. 677/2011
Verordening (EU) nr. 677/2011 wordt als volgt gewijzigd:
1)
Overweging 28 wordt geschrapt.
2)
Artikel 5, lid 1, wordt vervangen door:
„1. Om zijn activiteiten op lange termijn aan te sturen, zorgt de netwerkbeheerder voor de opstelling, actualisering en toepassing van een strategisch netwerkplan, dat wordt afgestemd op de in artikel 8 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 390/2013 van de Commissie (18) vastgestelde referentieperiode.
3)
Artikel 5, lid 4, wordt vervangen door:
„4. Het strategisch netwerkplan wordt regelmatig geactualiseerd, minstens twaalf maanden vóór het begin van elke referentieperiode.”.
4)
Artikel 20, lid 3, wordt vervangen door:
„3. De netwerkbeheerder dient jaarlijks bij de Commissie en het Agentschap een verslag in over de maatregelen die hij heeft genomen om zijn taken te vervullen. Dit verslag heeft betrekking op individuele netwerkfuncties en op de totale situatie van het netwerk en sluit aan bij de inhoud van het strategisch netwerkplan, het operationeel netwerkplan en het netwerkprestatieplan, zoals vermeld in artikel 6, onder d), van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 390/2013 van de Commissie. De Commissie stelt het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim in kennis.”.
5)
Bijlage IV wordt vervangen door:
BIJLAGE IV
MODEL VOOR HET STRATEGISCH NETWERKPLAN
Het strategisch netwerkplan wordt gebaseerd op de volgende structuur:
1. INLEIDING
1.1.
Toepassingsgebied van het strategisch netwerkplan (geografisch en in de tijd)
1.2.
Voorbereiding van het plan en valideringsproces
2. ALGEMENE CONTEXT EN EISEN
2.1.
Beschrijving van de huidige en geplande netwerksituatie, onder meer met betrekking tot het ontwerp van het Europese routenetwerk, de regeling van de luchtverkeersstromen, de luchthavens en de schaarse middelen
2.2.
Uitdagingen en kansen in verband met het tijdschema van het plan (inclusief prognose van de verkeersvraag en wereldwijde ontwikkelingen)
2.3.
Door de diverse belanghebbenden uitgedrukte prestatiedoelstellingen en bedrijfsvereisten en de EU-prestatiedoelstellingen
3. STRATEGISCHE VISIE
3.1.
Beschrijving van de strategische ontwikkeling en vooruitgang van het netwerk, om met succes tegemoet te komen aan de prestatiedoelstellingen en bedrijfsvereisten.
3.2.
Naleving van de prestatieregeling.
3.3.
Naleving van het Europese ATM-masterplan.
4. STRATEGISCHE DOELSTELLINGEN
4.1.
Beschrijving van de strategische doelstellingen van het netwerk:
a)
inclusief de coöperatieve aspecten van de deelnemende operationele belanghebbenden in termen van taken en verantwoordelijkheden;
b)
aangeven hoe de strategische doelstellingen tegemoet zullen komen aan de vereisten;
c)
nagaan hoe de vooruitgang bij de verwezenlijking van deze doelstellingen zal worden gemeten;
d)
aangeven hoe de strategische doelstellingen gevolgen zullen hebben voor de sector en de andere betrokken gebieden.
5. STRATEGISCHE PLANNING
5.1.
Beschrijving van de planning op korte/middellange termijn:
a)
de prioriteiten voor elk van de strategische doelstellingen;
b)
de uitvoering van elk van de strategische doelstellingen in termen van vereiste inzet van technologie, gevolgen voor de architectuur, menselijke aspecten, kosten, baten en behoeften aan beheer, middelen en regelgeving;
c)
de vereiste deelname van operationele belanghebbenden aan elk element van het plan, inclusief hun taken en verantwoordelijkheden;
d)
het overeengekomen niveau van betrokkenheid van de netwerkbeheerder ter ondersteuning van de uitvoering van elk element van het plan voor elke individuele functie.
5.2.
Beschrijving van de planning op lange termijn:
a)
het voornemen om alle strategische doelstellingen te verwezenlijken in termen van vereiste technologie en overeenkomstige O&O-aspecten, gevolgen voor de architectuur, menselijke aspecten, business case, noodzaak aan beheer en regelgeving, en de bijbehorende motivering voor deze investeringen vanuit economisch en veiligheidsoogpunt;
b)
de vereiste deelname van operationele belanghebbenden aan elk element van het plan, inclusief hun taken en verantwoordelijkheden.
6. RISICOBEOORDELING
6.1.
Beschrijving van de risico’s van de uitvoering van het plan
6.2.
Beschrijving van het monitoringproces (inclusief potentiële afwijkingen van initiële doelstellingen)
7. AANBEVELINGEN
7.1.
Identificatie van de maatregelen die de Unie en de lidstaten moeten nemen om de uitvoering van het plan te ondersteunen.
Artikel 27
Inwerkingtreding
1. Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
2. Deze verordening is van toepassing met ingang van de tweede referentieperiode, zoals gedefinieerd in artikel 8, en tijdens die periode. Wat de toepassing van de prestatieregeling betreft, zijn artikel 1, leden 3 en 4, artikel 3, lid 3, onder i) en n), artikel 5, artikel 6, artikel 9, lid 4, artikel 26, hoofdstuk II, hoofdstuk III en bijlagen I, II, III, IV en V van toepassing vanaf de inwerkingtreding van deze verordening, teneinde het mogelijk te maken overeenkomstig artikel 10, lid 2, EU-wijde doelstellingen vast te stellen vóór het begin van de tweede referentieperiode en prestatieplannen voor te bereiden en vast te stellen overeenkomstig de bepalingen van deze verordening.
Artikel 28
Intrekking
Verordening (EU) nr. 691/2010 van de Commissie, artikel 26 van Verordening (EU) nr. 677/2011 van de Commissie en Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1216/2011 van de Commissie worden ingetrokken met ingang van 1 januari 2015, onverminderd de verplichting van de lidstaten om de prestatieregeling toe te passen tijdens de eerste referentieperiode, zoals vastgesteld in artikel 8.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 3 mei 2013.