PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. května 2014,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2014) 3103)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
(2014/291/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písmenu a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhá vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 8. prosince 2005 přijala Komise rozhodnutí 2005/880/ES (2) umožňující za určitých podmínek používání statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat do výše 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 70 % podílem travních porostů.
(3)
Dne 5. února 2010 přijala Komise rozhodnutí 2010/65/EU (3), kterým se mění rozhodnutí 2005/880/ES a platnost odchylky se prodlužuje do 31. prosince 2013.
(4)
Takto udělená odchylka se v roce 2012 týkala 21 752 zemědělských podniků, což odpovídá 46 % celkové čisté zemědělské plochy.
(5)
Dne 22. ledna 2014 předložilo Nizozemsko Komisi žádost o opětovné povolení odchylky podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS.
(6)
Nizozemsko používá v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 91/676/EHS akční program na celém svém území.
(7)
Nizozemské právní předpisy, které provádějí směrnici 91/676/EHS, obsahují normy pro použití dusíku i fosfátu.
(8)
Z údajů poskytnutých Nizozemskem k období 2008-2011 vyplývá nárůst počtu prasat ve výši 7 % a drůbeže ve výši 8 % v porovnání s obdobím 2004-2007. Počty skotu, ovcí a koz zůstaly stabilní. Příslušné orgány v Nizozemsku stanovily omezení počtu prasat a drůbeže a přijaly závazek, že produkce statkových hnojiv, pokud jde o množství dusíku a fosforu, nepřesáhne úroveň z roku 2002. Příslušné orgány v Nizozemsku navíc počínaje lednem 2015 zajistí zpracování odpovídajícího podílu přebytečných statkových hnojiv pocházejících z odvětví mléka a mléčných výrobků. Tato opatření jsou nezbytná, aby se zajistilo, že uplatňování současné odchylky nepovede k další intenzifikaci.
(9)
V období 2008-2011 se použilo 344 000 tun dusíku ze statkových hnojiv, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená mírný pokles. Používání umělých dusíkatých hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo zhruba o 18 %. Přebytek fosforu v období 2008-2011 činil 16 000 tun, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 51 %.
(10)
Podnebí v Nizozemsku, charakterizované rovnoměrným rozdělením ročních srážek a poměrně malým rozsahem ročních teplot, podporuje dlouhé vegetační období travin v délce 250 dnů ročně.
(11)
Informace poskytnuté nizozemskými orgány v souvislosti s odchylkou udělenou rozhodnutím 2010/65/EU naznačují, že odchylka nevedla ke zhoršení jakosti vody. Ze zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů za období 2008-2011, která vycházela ze zpráv členských států, vyplývá, že v případě podzemních vod vykazuje zhruba 88 % monitorovacích stanic v Nizozemsku průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 79 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. Údaje monitorování vykazují klesající trend koncentrace dusičnanů v případě podzemních vod ve srovnání s předchozím vykazovaným obdobím (2004-2007). V případě povrchových vod vykazuje 98 % monitorovacích stanic průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 92 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. Většina monitorovacích stanovišť v povrchových vodách vykazuje klesající trend koncentrace dusičnanů. Roční přebytek dusíku a fosforu v půdě se snížil, a to zejména díky snížení přísunu statkových a minerálních hnojiv v důsledku soustavně nižších norem používání dusíku a fosforu v nizozemských akčních programech. Ve vykazovaném období 2008-2011 všechny čerstvé a brakické vody byly klasifikovány jako eutrofní nebo hypertrofní.
(12)
Komise se domnívá, že podmínky pro udělení odchylky musí být změněny na základě přezkoumání žádosti, kterou podalo Nizozemsko dne 22. ledna 2014, a zvážení akčního programu, informací o jakosti vody a zkušeností nabytých s uplatňováním odchylky udělené rozhodnutím 2010/65/EU, jakož i odchylek, které jsou v platnosti v jiných členských státech. Komise se proto domnívá, že lze povolit množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které odpovídá 230 kg dusíku na hektar za rok, v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách, zatímco 250 kg dusíku na hektar za rok může být povoleno pouze v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy. Komise zastává názor, že to neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(13)
K těmto podmínkám patří vypracování plánů hnojení na úrovni jednotlivých zemědělských podniků, vedení záznamů o postupech hnojení v podobě evidence hnojení, periodické analýzy půdy, pokryv zelení po kukuřici v zimě, zvláštní pravidla týkající se zaorání trávy, zákaz používat statková hnojiva před zaoráním trávy a úprava hnojení s ohledem na přínos luštěnin, zákaz používat fosfát z umělých hnojiv a posílené kontroly. Tyto podmínky by měly zajistit hnojení, jež bude odpovídat nárokům plodin, jakož i zmírnění a zamezení úniku dusíku a fosforu do vody.
(14)
Z údajů předložených Nizozemskem vyplývá, že množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které odpovídá 230 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách (jak je stanoveno v akčním programu) a 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy, je zdůvodněno objektivními kritérii, jakými jsou vysoké čisté srážky, dlouhé vegetační období a velké výnosy trávy s vysokou spotřebou dusíku.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS.
(16)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (4), stanoví ucelený přeshraniční přístup k ochraně vod, založený na oblastech povodí s cílem dosáhnout na evropské úrovni do roku 2015 dobrého stavu vodních útvarů. Snížení živin je nedílnou součástí tohoto cíle. Udělením odchylky podle tohoto rozhodnutí nejsou dotčena ustanovení podle směrnice 2000/60/ES ani není vyloučeno, že k plnění povinností, které z něj vyplývají, může být zapotřebí přijetí dalších opatření.
(17)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (5) stanoví obecná pravidla pro zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství pro účely politik Společenství v oblasti životního prostředí a politik nebo činností, které mohou mít vliv na životní prostředí. Prostorové informace shromážděné v souvislosti s touto odchylkou by měly být pokud možno v souladu s ustanoveními stanovenými v této směrnici. V zájmu snížení administrativní zátěže a zlepšení soudržnosti údajů by Nizozemsko při sběru potřebných dat, na která se vztahuje tato výjimka, mělo případně využít informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle kapitoly II hlavy V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (6),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Nizozemskem v dopise ze dne 22. ledna 2014 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy, než jaké se uvádí v bodě 2 písm. a) přílohy III směrnice 91/676/EHS, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„zemědělským podnikem s travními porosty“ se rozumí podnik, v němž tvoří tráva nejméně 80 % plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv;
2)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, kozy a koně, osly, jelenovití a vodní buvoli;
3)
„zemědělskou půdou“ se rozumí plošná výměra, kterou zemědělec vlastní, má v nájmu nebo ve správě na základě jiné jednotlivé písemné smlouvy a za jejíž správu nese přímou odpovědnost;
4)
„trávou“ se rozumí trvalé travní porosty nebo dočasné travní porosty o stáří kratším než pět let.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s travními porosty za podmínek stanovených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylku podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušným orgánům žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zavážou k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s travními porosty, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 230 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách (jak je stanoveno v akčním programu) a 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy, s výhradou podmínek stanovených v odstavcích 2 až 9.
2. Celkový přísun dusíku a fosfátu odpovídá nárokům plodiny na živiny i zásobování z půdy. Celkový přísun dusíku a fosfátu nepřekročí maximální normy pro jejich použití stanovené v akčním programu.
3. V zemědělských podnicích využívajících odchylky podle tohoto rozhodnutí není povoleno používání fosfátu z umělých hnojiv.
4. Pro každou zemědělskou půdu se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných dusíkatých a fosfátových hnojiv. Tento plán se v zemědělském podniku zveřejní v každém kalendářním roce nejpozději do června prvního roku a do února v letech následujících.
5. V plánu hnojení jsou uvedeny tyto údaje:
a)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
b)
výpočet množství dusíku i fosforu vyprodukovaného ze statkových hnojiv v zemědělském podniku (po odečtení ztrát při ustájení a skladování);
c)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru jednotlivých polí s travou a polí s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých polí;
d)
předpokládané nároky na dusík a fosfor u plodin;
e)
množství a druh statkových hnojiv, jež jsou dodávána smluvním partnerům a nejsou použita na zemědělské půdě;
f)
množství dovezených statkových hnojiv, která jsou použita na zemědělské půdě;
g)
výpočet podílu mineralizace organické hmoty, luštěnin, atmosférické depozice a množství dusíku v půdě v období, kdy ho začne plodina významnou měrou využívat;
h)
použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém poli (parcely zemědělského podniku, které jsou homogenní z hlediska plodin i půdního typu);
i)
použití dusíku z chemických a jiných hnojiv na každém poli;
j)
výpočet k posouzení souladu s normami pro použití dusíku a fosforu.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů.
6. U každé zemědělské půdy se povede evidence hnojení. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
7. V evidenci hnojení jsou uvedeny tyto údaje:
a)
plochy zemědělských plodin;
b)
počet a druh hospodářských zvířat;
c)
produkce statkových hnojiv na zvíře;
d)
množství hnojiv dovezených zemědělským podnikem;
e)
množství statkových hnojiv vyvezených ze zemědělského podniku a jejich odběratele.
8. Každý zemědělský podnik, který využívá jednotlivé odchylky, souhlasí s tím, že u něho může být provedena kontrola používání i evidence hnojení.
9. V každém zemědělském podniku, který využívá jednotlivé odchylky, se nejméně jednou za čtyři roky provedou periodické analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě, a to v každé oblasti zemědělského podniku, jež je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy.
Po orbě travních porostů se pro každou homogenní oblast zemědělského podniku provede analýza koncentrace dusíku z hlediska minerálního dusíku a parametrů k určení podílu dusíku z mineralizace organické hmoty.
U analýz uvedených v prvním a druhém pododstavci se požaduje nejméně jedna analýza na pět hektarů půdy.
10. Statková hnojiva se nesmí rozmetávat před osevem travou na podzim.
Článek 6
Pokryv půdy
1. Zemědělci, kteří využívají odchylku podle tohoto rozhodnutí, vysejí trávu na 80 % nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv v jejich zemědělských podnicích.
2. Zemědělci, kteří využívají odchylku podle tohoto rozhodnutí, kromě toho přijmou tato opatření:
a)
na písčité nebo sprašové půdě se po kukuřici v průběhu zimy vyseje tráva nebo jiné plodiny, aby se snížil potenciál vyplavování;
b)
orba pokryvných meziplodin se neprovádí před 1. únorem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné půdy za účelem zpětného získání úniků dusičnanů do podorniční vrstvy půdy na podzim a omezení úniků v zimě;
c)
orba trávy se na písčitých a sprašových půdách provádí pouze na jaře;
d)
bezprostředně po zaorání trávy na všech typech půdy následuje osev plodinami s vysokou spotřebou dusíku; hnojení vychází z analýzy půdy týkající se minerálního dusíku a jiných parametrů, které slouží jako ukazatele odhadu uvolňování dusíku při mineralizaci organické hmoty v půdě; a dále
e)
zahrnuje-li střídání plodin luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík, je použití hnojiv odpovídajícím způsobem sníženo.
3. Odchylně od písmena c) se na podzim povoluje orba pro výsadbu květinových cibulí.
Článek 7
Opatření k produkci statkových hnojiv
Vnitrostátní orgány v Nizozemsku zajistí, aby z hlediska množství dusíku a fosforu nepřesáhla vnitrostátní produkce statkových hnojiv úroveň z roku 2002. To znamená, že po dobu trvání odchylky udělené tímto rozhodnutím budou zachována výrobní práva v případě prasat a drůbeže.
Příslušné orgány v Nizozemsku nadto počínaje lednem 2015 zajistí zpracování přiměřeného podílu přebytečných statkových hnojiv pocházejících z odvětví mléka a mléčných výrobků.
Článek 8
Monitorování
1. Příslušný orgán vypracuje a každoročně aktualizuje mapy zachycující procentuální podíl zemědělských podniků s trávními porosty, hospodářských zvířat a zemědělské půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka.
2. Dojde k vytvoření monitorovací sítě pro odběr vzorků z půdní vody, z vodních toků a z mělkých podzemních vod, jež bude udržována pro oblasti monitorování, na něž se vztahuje odchylka.
3. Uvedená monitorovací síť, k níž přísluší nejméně 300 zemědělských podniků využívajících jednotlivých odchylek, je reprezentativní pro každý typ půdy (jílovité, rašelinné, písčité a písčitosprašové půdy), postupy hnojení a střídání plodin. Skladba monitorovací sítě se během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí nezmění.
4. Šetření a průběžné analýzy živin poskytnou údaje o místním využívání půdy, cyklickém pěstování plodin a zemědělských postupech v podnicích, které využívají jednotlivých odchylek. Tyto údaje se mohou použít pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu z polí, na kterých se použije na hektar a za rok až 230 kg nebo až 250 kg dusíku obsaženého ve statkových hnojivech z pasoucích se hospodářských zvířat.
5. Monitorovací síť zahrnující mělké podzemní vody, půdní vodu, drenážní vodu a vodní toky v zemědělských podnicích příslušejících k monitorovací síti poskytne údaje o koncentraci dusičnanů a fosforu ve vodě, která opouští kořenovou zónu a vtéká do systému podzemních a povrchových vod.
6. Zvýšené monitorování vody se zaměří na zemědělská povodí v písčitých půdách.
Článek 9
Kontroly
1. Příslušný vnitrostátní orgán provede správní kontroly ve všech zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky, aby posoudil, zda jsou dodržována maximální množství 230 kg nebo 250 kg dusíku na rok a hektar ze statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů, jakož i normy ohledně celkových množství pro použití dusíku a fosforu a podmínky využívání půdy. Pokud kontrola provedená vnitrostátními orgány prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě rizik bude vypracován program inspekcí s přiměřenou četností, v němž budou zohledněny výsledky kontrol z předchozích let a výsledky všeobecných namátkových kontrol právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS, jakož i veškeré informace, které by mohly svědčit o jejich nedodržování.
Na nejméně 5 % zemědělských podniků, které využívají jednotlivé odchylky, se zaměří správní inspekce týkající se využívání půdy, počtu hospodářských zvířat a produkce statkových hnojiv.
V nejméně 7 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky podle tohoto rozhodnutí se s ohledem na podmínky uvedené v článcích 5 a 6 provedou inspekce v terénu.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky k ověření dodržování podmínek pro udělení odchylky podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv
1. Příslušné orgány předkládají Komisi každoročně do března zprávu obsahující tyto informace:
a)
údaje o hnojení ve všech zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky, včetně informací o výnosech a o typech půdy;
b)
trendy v počtu hospodářských zvířat pro jednotlivé kategorie hospodářských zvířat v Nizozemsku a v zemědělských podnicích, jimž byla udělena odchylka;
c)
trendy ve vnitrostátní produkci statkových hnojiv co do množství dusíku a fosfátu;
d)
přehled výsledků kontrol na vnitrostátní úrovni týkajících se koeficientů exkrece u hnoje prasat a drůbeže;
e)
mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka podle čl. 8 odst. 1;
f)
výsledky monitorování vody, včetně informací o trendech jakosti podzemních a povrchových vod a také o vlivu odchylky na jakost vody;
g)
informace o koncentraci dusičnanů a fosforu ve vodě, která opouští kořenovou zónu a vtéká do systému podzemních a povrchových vod podle čl. 8 odst. 5, a výsledky zvýšeného monitorování vody v zemědělských povodích v písčitých půdách, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 6;
h)
výsledky šetření o místním využívání půdy, cyklickém pěstování plodin a zemědělských postupech a výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku podle čl. 8 odst. 4;
i)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, které vychází z kontrol na úrovni zemědělských podniků a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, jakož i z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu, jak je uvedeno v článku 9.
2. Prostorová data obsažená ve zprávě se případně řídí požadavky ustanovení směrnice 2007/2/ES. Při shromažďování potřebných údajů využije Nizozemsko v případě potřeby informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle kapitoly II hlavy V nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 11
Použití
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2017.
Článek 12
Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.
V Bruselu dne 16. května 2014.
UITVOERINGSBESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 16 mei 2014
tot verlening van een door Nederland gevraagde derogatie op grond van Richtlijn 91/676/EEG van de Raad inzake de bescherming van water tegen verontreiniging door nitraten uit agrarische bronnen
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2014) 3103)
(Alleen de Nederlandse versie is authentiek)
(2014/291/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Richtlijn 91/676/EEG van de Raad van 12 december 1991 inzake de bescherming van water tegen verontreiniging door nitraten uit agrarische bronnen (1), en met name bijlage III, punt 2, derde alinea,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Wanneer een lidstaat voornemens is per hectare jaarlijks een andere hoeveelheid dierlijke mest op of in de bodem te brengen dan is bepaald in punt 2, tweede alinea, eerste zin en onder a), van bijlage III bij Richtlijn 91/676/EEG, moet deze hoeveelheid zodanig worden vastgesteld dat geen afbreuk wordt gedaan aan het bereiken van de in artikel 1 van die richtlijn genoemde doelstellingen, en moet deze hoeveelheid worden gemotiveerd aan de hand van objectieve criteria, zoals, in het onderhavige geval, lange groeiperioden en gewassen met een hoge stikstofopname.
(2)
Op 8 december 2005 heeft de Commissie Beschikking 2005/880/EG (2) gegeven, waarbij de toestemming werd gegeven onder bepaalde voorwaarden op landbouwbedrijven met ten minste 70 % grasland mest van graasdieren op of in de bodem te brengen tot een maximumhoeveelheid van 250 kg stikstof per hectare per jaar.
(3)
Op 5 februari 2010 heeft de Commissie Besluit 2010/65/EU (3) vastgesteld tot wijziging van Beschikking 2005/880/EG en tot verlenging van de derogatie tot en met 31 december 2013.
(4)
De verleende derogatie gold in 2012 voor 21 752 landbouwbedrijven oftewel 46 % van het totale nettolandbouwoppervlak.
(5)
Op 22 januari 2014 heeft Nederland de Commissie uit hoofde van punt 2, derde alinea, van bijlage III bij Richtlijn 91/676/EEG om een hernieuwde derogatie verzocht.
(6)
Nederland past overeenkomstig artikel 3, lid 5, van Richtlijn 91/676/EEG op zijn gehele grondgebied een actieprogramma toe.
(7)
De Nederlandse wetgeving ter uitvoering van Richtlijn 91/676/EEG bevat gebruiksnormen voor zowel stikstof als fosfaat.
(8)
Uit de gegevens die Nederland voor de periode 2008-2011 heeft verstrekt, blijkt dat de varkens- en pluimveestapel respectievelijk met 7 % en 8 % is gegroeid vergeleken met de periode 2004-2007. Het aantal runderen, schapen en geiten is stabiel gebleven. De bevoegde Nederlandse autoriteiten hebben de varkens- en pluimveestapel beperkt en tegelijkertijd toegezegd dat de mestproductie zowel wat stikstof als wat fosfor betreft niet boven het niveau van het jaar 2002 zal uitstijgen. Bovendien zullen de bevoegde Nederlandse autoriteiten er vanaf januari 2015 voor zorgen dat een passend deel van de mestoverschotten uit de zuivelsector wordt verwerkt. Deze maatregelen zijn nodig om ervoor te zorgen dat de toepassing van de huidige derogatie niet leidt tot verdere intensivering.
(9)
In de periode 2008-2011 werd 344 000 ton stikstof uit dierlijke mest gebruikt, wat neerkomt op een kleine daling vergeleken met de periode 2004-2007. Het gebruik van N-kunstmest daalde in de periode 2008-2011 met ongeveer 18 % vergeleken met de periode 2004-2007. Het fosforoverschot in de periode 2008-2011 bedroeg 16 000 ton, wat neerkomt op een daling van 51 % vergeleken met de periode 2004-2007.
(10)
Het klimaat in Nederland - met een gelijkmatig over het jaar verdeelde regenval en een betrekkelijk klein jaarlijks temperatuurbereik - bevordert een lange groeiperiode voor gras van 250 dagen per jaar.
(11)
Uit de informatie die de Nederlandse autoriteiten in het kader van de bij Besluit 2010/65/EU verleende derogatie hebben verstrekt, blijkt dat de derogatie niet heeft geleid tot een verslechtering van de kwaliteit van het water. Uit het verslag van de Commissie aan de Raad en het Europees Parlement over de tenuitvoerlegging van Richtlijn 91/676/EEG inzake de bescherming van water tegen verontreiniging door nitraten uit agrarische bronnen - een verslag gebaseerd op de verslagen van de lidstaten voor de periode 2008-2011 - blijkt dat in Nederland ongeveer 88 % van de meetstations voor grondwater gemiddelde nitraatconcentraties van minder dan 50 mg/l hebben gemeten en 79 % van de meetstations gemiddelde nitraatconcentraties van minder dan 25 mg/l. Uit de meetresultaten blijkt dat de nitraatconcentraties in grondwater zijn gedaald vergeleken met de vorige rapportageperiode (2004-2007). Wat de oppervlaktewateren betreft, hebben 98 % van de meetstations gemiddelde nitraatconcentraties van minder dan 50 mg/l gemeten en 92 % van de meetstations gemiddelde nitraatconcentraties van minder dan 25 mg/l. Uit de resultaten van de meeste meetstations blijkt dat de nitraatconcentraties in de oppervlaktewateren stabiel zijn gebleven of gedaald zijn. Het jaarlijkse stikstof- en fosforoverschot in de bodem is gedaald, vooral doordat de input van dierlijke mest en minerale meststoffen is verminderd als gevolg van de voortdurende daling van de gebruiksnormen voor stikstof en fosfor in de Nederlandse actieprogramma's. In de rapportageperiode 2008-2011 werden alle zoete en overgangswateren als eutroof of hypertroof geclassificeerd.
(12)
De Commissie vindt dat de voorwaarden voor het verlenen van de derogatie moeten worden gewijzigd op basis van de analyse van het door Nederland op 22 januari 2014 ingediende verzoek en rekening houdend met het actieprogramma, de gegevens over de waterkwaliteit en de opgedane ervaring met de bij Besluit 2010/65/EU verleende derogatie en de derogaties in andere lidstaten. Bijgevolg vindt de Commissie dat een hoeveelheid mest van graasdieren die overeenkomt met 230 kg stikstof per hectare per jaar, kan worden toegestaan op landbouwbedrijven met ten minste 80 % grasland op zuidelijke en centrale zandbodems en lössbodems - zoals gedefinieerd in het actieprogramma -, terwijl 250 kg stikstof per hectare per jaar alleen kan worden toegestaan op landbouwbedrijven met ten minste 80 % grasland op andere bodems. Volgens de Commissie komt de verwezenlijking van de doelstellingen van Richtlijn 91/676/EEG hierdoor niet in het gedrang, mits aan bepaalde strenge voorwaarden wordt voldaan.
(13)
Deze voorwaarden omvatten het opstellen van een bemestingsplan voor elk bedrijf, de registratie van bemestingspraktijken met behulp van een meststoffenregister, periodieke bodemanalysen, groenbedekking in de winter na de maïsoogst, specifieke bepalingen inzake het omploegen van gras, een bemestingsverbod vóór het omploegen van gras, de aanpassing van de bemesting om met de bijdrage van vlinderbloemigen rekening te houden, een verbod op fosfaat uit kunstmest en verscherpte controles. Deze voorwaarden moeten de bemesting in overeenstemming met de gewasbehoeften brengen en de stikstof- en fosforuitspoeling verminderen of voorkomen.
(14)
Uit de door Nederland ingediende informatie blijkt dat een hoeveelheid mest van graasdieren die overeenkomt met 230 kg stikstof per hectare per jaar op landbouwbedrijven met ten minste 80 % grasland op zuidelijke en centrale zandbodems en lössbodems - zoals gedefinieerd in het actieprogramma - en met 250 kg stikstof per hectare per jaar op landbouwbedrijven met ten minste 80 % grasland op andere bodems, gerechtvaardigd is op basis van objectieve criteria zoals een hoge nettoneerslag, lange groeiperioden en een hoge opbrengst van gras met een hoge stikstofopname.
(15)
De in dit besluit vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het bij artikel 9 van Richtlijn 91/676/EEG ingestelde Nitraatcomité.
(16)
Richtlijn 2000/60/EG van het Europees Parlement en de Raad van 23 oktober 2000 tot vaststelling van een kader voor communautaire maatregelen betreffende het waterbeleid (4) voorziet in een brede, grensoverschrijdende aanpak van de waterbescherming rond stroomgebiedsdistricten, opdat de Europese waterlichamen zich uiterlijk 2015 in goede toestand bevinden. De vermindering van nutriënten is een essentieel onderdeel van die doelstelling. Het verlenen van een derogatie uit hoofde van dit besluit laat de bepalingen van Richtlijn 2000/60/EG onverlet en sluit niet uit dat aanvullende maatregelen nodig kunnen zijn om aan de verplichtingen ervan te voldoen.
(17)
Richtlijn 2007/2/EG van het Europees Parlement en de Raad van 14 maart 2007 tot oprichting van een infrastructuur voor ruimtelijke informatie in de Europese Gemeenschap (INSPIRE) (5) stelt algemene regels vast voor de oprichting van een infrastructuur voor ruimtelijke informatie in de Europese Gemeenschap ter ondersteuning van het communautaire milieubeleid en beleidsmaatregelen of activiteiten die van invloed kunnen zijn op het milieu. In voorkomend geval moet de in het kader van deze derogatie verzamelde ruimtelijke informatie stroken met de bepalingen van die richtlijn. Met het oog op minder administratieve lasten en meer coherente gegevens moet Nederland bij het verzamelen van de nodige gegevens in het kader van deze derogatie - waar nodig - gebruikmaken van de informatie die is gegenereerd in het kader van het geïntegreerd beheers- en controlesysteem dat is ingesteld uit hoofde van titel V, hoofdstuk II, van Verordening (EU) nr. 1306/2013 van het Europees Parlement en de Raad van 17 december 2013 inzake de financiering, het beheer en de monitoring van het gemeenschappelijk landbouwbeleid en tot intrekking van Verordeningen (EEG) nr. 352/78, (EG) nr. 165/94, (EG) nr. 2799/98, (EG) nr. 814/2000, (EG) nr. 1290/2005 en (EG) nr. 485/2008 van de Raad (6),
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
De door Nederland bij brief van 22 januari 2014 gevraagde derogatie om jaarlijks een grotere hoeveelheid mest van graasdieren op of in de bodem te mogen brengen dan is bepaald in punt 2, onder a), van bijlage III bij Richtlijn 91/676/EEG, wordt verleend onder de in dit besluit vastgestelde voorwaarden.
Artikel 2
Definities
Voor de toepassing van dit besluit wordt verstaan onder:
1. „graslandbedrijf”: bedrijf waar ten minste 80 % van de oppervlakte die voor het op of in de bodem brengen van dierlijke mest beschikbaar is, uit grasland bestaat;
2. „graasdieren”: rundvee (met uitzondering van vleeskalveren), schapen, geiten, paarden, ezels, herten en waterbuffels;
3. „landbouwgrond”: de grond die de landbouwer in eigendom, in pacht of op grond van een andere individuele schriftelijke overeenkomst in beheer heeft en voor het beheer waarvan hij rechtstreeks verantwoordelijk is;
4. „gras”: blijvend grasland of tijdelijk grasland dat gedurende minder dan vijf jaar in stand wordt gehouden.
Artikel 3
Toepassingsgebied
Dit besluit geldt op individuele basis voor graslandbedrijven onder de in de artikelen 4, 5 en 6 vastgestelde voorwaarden.
Artikel 4
Jaarlijkse aanvraag en verbintenis
1. Landbouwers die van een derogatie uit hoofde van dit besluit willen gebruikmaken, dienen jaarlijks een aanvraag bij de bevoegde autoriteiten in.
2. Tegelijk met de in lid 1 vermelde jaarlijkse aanvraag dienen zij een schriftelijke verklaring in waarin zij zich ertoe verbinden aan de voorwaarden van de artikelen 5 en 6 te voldoen.
Artikel 5
Op of in de bodem brengen van dierlijke mest en andere meststoffen
1. De hoeveelheid mest van graasdieren die jaarlijks - onder meer door de dieren zelf - op graslandbedrijven op of in de bodem wordt gebracht, mag niet meer dan 230 kg stikstof per hectare per jaar bedragen op landbouwbedrijven met ten minste 80 % grasland op zuidelijke en centrale zandbodems en lössbodems - zoals gedefinieerd in het actieprogramma - en niet meer dan 250 kg stikstof per hectare per jaar op landbouwbedrijven met ten minste 80 % grasland op andere bodems, met inachtneming van de in de leden 2 tot en met 9 vastgestelde voorwaarden.
2. De totale stikstof- en fosfaatgift is afgestemd op de nutriëntenbehoefte van het betrokken gewas en de aanwezigheid van nutriënten in de bodem. De totale stikstof- en fosfaatgift mag niet groter zijn dan de in het actieprogramma vastgestelde maximumnormen voor het gebruik van stikstof en fosfaat.
3. Op landbouwbedrijven die van de derogatie uit hoofde van dit besluit gebruikmaken, mag geen fosfaat uit kunstmest worden gebruikt.
4. Voor elk landbouwbedrijf wordt een bemestingsplan bijgehouden waarin de gewasrotatie op de landbouwgrond en het geplande gebruik van dierlijke mest en stikstof en fosfaat bevattende meststoffen worden beschreven. Het plan is voor elk kalenderjaar op het landbouwbedrijf beschikbaar: voor het eerste jaar uiterlijk in juni en voor de volgende jaren uiterlijk in februari.
5. Het bemestingsplan bevat de volgende gegevens:
a)
de omvang van de veestapel, een beschrijving van de stallen en het opslagsysteem, met inbegrip van het volume van de beschikbare opslagruimte voor dierlijke mest;
b)
een berekening van de hoeveelheid stikstof en fosfor uit dierlijke mest die op het landbouwbedrijf wordt geproduceerd (met aftrek van de verliezen in de stallen en de opslagfaciliteiten);
c)
het gewasrotatieplan - met vermelding van de oppervlakte van de percelen grasland en de percelen met andere gewassen - met inbegrip van een schets van de ligging van de verschillende percelen;
d)
de te verwachten stikstof- en fosforbehoefte van de gewassen;
e)
de hoeveelheid en het type dierlijke mest die aan contractanten wordt geleverd en niet op de landbouwgrond wordt gebruikt;
f)
de hoeveelheid ingevoerde dierlijke mest die op de landbouwgrond wordt gebruikt;
g)
een berekening van zowel de bijdrage van vlinderbloemigen, de atmosferische depositie en de mineralisatie van organisch materiaal als de hoeveelheid stikstof in de bodem, op het tijdstip waarop het gewas hiervan in aanzienlijke mate gebruik begint te maken;
h)
de op of in de bodem gebrachte hoeveelheden stikstof en fosfor uit dierlijke mest voor elk perceel (delen van het bedrijf die wat gewas en bodemtype betreft homogeen zijn);
i)
de op of in de bodem gebrachte hoeveelheid stikstof uit kunstmest en andere meststoffen voor elk perceel;
j)
berekeningen om te beoordelen of aan de gebruiksnormen voor stikstof en fosfor is voldaan.
De plannen worden uiterlijk zeven dagen na een wijziging van de landbouwpraktijken bijgewerkt om te waarborgen dat de plannen de feitelijke landbouwpraktijken weerspiegelen.
6. Voor elke landbouwgrond wordt een meststoffenregister bijgehouden. Het wordt voor elk kalenderjaar bij de bevoegde autoriteit ingediend.
7. Het meststoffenregister bevat de volgende gegevens:
a)
de oppervlakte van de gewaspercelen;
b)
de omvang en de aard van de veestapel;
c)
de hoeveelheid geproduceerde mest per dier;
d)
de hoeveelheid elders door het landbouwbedrijf betrokken meststoffen;
e)
de hoeveelheid door het landbouwbedrijf afgevoerde dierlijke mest en de afnemers ervan.
8. Elk graslandbedrijf waaraan een individuele derogatie is verleend, stemt ermee in dat het meststoffengebruik en het meststoffenregister gecontroleerd kunnen worden.
9. Op elk landbouwbedrijf waaraan een individuele derogatie is verleend, wordt ten minste om de vier jaar een periodieke stikstof- en fosforanalyse van de bodem uitgevoerd voor elk deel van het bedrijf dat wat gewasrotatie en bodemkenmerken betreft homogeen is.
Na het omploegen van grasland wordt voor elk homogeen deel van het landbouwbedrijf een stikstofanalyse uitgevoerd met betrekking tot minerale stikstof en de parameters om de stikstofbijdrage van de mineralisatie van organisch materiaal te beoordelen.
Voor de in de eerste en tweede alinea vermelde analysen is ten minste één analyse per vijf hectare land vereist.
10. Vóór de grasteelt wordt het land in de herfst niet met dierlijke mest bemest.
Artikel 6
Bodembedekking
1. Landbouwers aan wie uit hoofde van dit besluit een derogatie is verleend, gebruiken 80 % of meer van de oppervlakte die op hun landbouwbedrijven voor het gebruik van dierlijke mest beschikbaar is, voor de grasteelt.
2. Landbouwers aan wie uit hoofde van dit besluit een derogatie is verleend, zorgen er bovendien voor dat:
a)
op zand- en lössbodems na de maïsoogst gras of een ander gewas dat gedurende de winter de bodem bedekt, wordt geteeld om het gevaar voor uitspoeling te verminderen;
b)
vanggewassen niet vóór 1 februari worden omgeploegd. Doel is een permanent vegetatiedek op de landbouwgrond te waarborgen zodat het nitraatverlies in de ondergrond tijdens de herfst kan worden goedgemaakt en het verlies in de winter kan worden beperkt;
c)
gras op zand- en lössbodems alleen in de lente wordt omgeploegd;
d)
het omploegen van gras op alle bodemtypen onmiddellijk wordt gevolgd door een gewas met een hoge stikstofbehoefte en de bemesting wordt gebaseerd op een bodemanalyse met betrekking tot minerale stikstof en andere parameters die als referentie dienen voor een beoordeling van de stikstofbijdrage uit de mineralisatie van organisch materiaal in de bodem, en
e)
wanneer vlinderbloemigen of andere gewassen die atmosferische stikstof binden, in de gewasrotatie worden opgenomen, het meststoffengebruik dienovereenkomstig wordt verminderd.
3. In afwijking van lid 2, onder c), mag gras in de herfst worden omgeploegd voor het planten van bloembollen.
Artikel 7
Maatregelen inzake mestproductie
De nationale autoriteiten in Nederland zorgen ervoor dat de nationale mestproductie wat stikstof en fosfor betreft het niveau van het jaar 2002 niet overschrijdt. Dit betekent dat de productierechten voor varkens en pluimvee worden gehandhaafd voor de duur van de bij dit besluit verleende derogatie.
Bovendien zorgen de bevoegde Nederlandse autoriteiten ervoor dat vanaf januari 2015 een passend deel van de mestoverschotten uit de zuivelsector wordt verwerkt.
Artikel 8
Monitoring
1. De bevoegde autoriteit maakt kaarten met de percentages graslandbedrijven, dieren en landbouwgrond die in elke gemeente onder een individuele derogatie vallen, en werkt deze kaarten jaarlijks bij.
2. Er wordt een monitoringnetwerk voor de bemonstering van bodemwater, waterlopen en ondiepe grondwaterlagen opgezet en onderhouden op plaatsen waar monitoring van de derogatie plaatsvindt.
3. Het monitoringnetwerk, dat ten minste 300 bedrijven omvat waaraan een individuele derogatie is verleend, is representatief voor alle bodemtypen (klei-, veen-, zand-, en zandige lössbodems), bemestingspraktijken en gewasrotaties. De samenstelling van het monitoringnetwerk blijft gedurende de toepassingstermijn van dit besluit ongewijzigd.
4. Onderzoek en continue nutriëntenanalysen leveren gegevens op over het plaatselijke bodemgebruik, de gewasrotaties en de landbouwpraktijken op de bedrijven waaraan een individuele derogatie is verleend. Die gegevens kunnen worden gebruikt voor op modellen gebaseerde berekeningen van de omvang van de nitraatuitspoeling en de fosforverliezen op percelen waar tot 230 kg of tot 250 kg stikstof per hectare per jaar via mest van graasdieren op of in de bodem wordt gebracht.
5. Ondiepe grondwaterlagen, bodemwater, drainagewater en waterlopen op landbouwbedrijven die van het monitoringnetwerk deel uitmaken, leveren gegevens over de nitraat- en fosforconcentratie in het water dat de wortelzone verlaat en in het grond- en oppervlaktewatersysteem terechtkomt.
6. In stroomgebieden met landbouw op zandbodems wordt de monitoring van de waterkwaliteit verscherpt.
Artikel 9
Controles
1. De bevoegde nationale autoriteit voert op alle bedrijven waaraan een individuele derogatie is verleend, administratieve controles uit om na te gaan of zij zich houden aan de maximumhoeveelheid van 230 kg of 250 kg stikstof per hectare per jaar uit mest van graasdieren op landbouwbedrijven met ten minste 80 % grasland, aan de gebruiksnormen voor de totale hoeveelheid stikstof en fosfaat en aan de voorwaarden inzake bodemgebruik. Als uit de controle door de nationale autoriteiten blijkt dat niet aan de voorwaarden van de artikelen 5 en 6 is voldaan, wordt de aanvrager daarvan in kennis gesteld. In dat geval wordt de aanvraag als afgewezen beschouwd.
2. Op basis van een risicobeoordeling en met een passende frequentie worden controles uitgevoerd, waarbij rekening wordt gehouden met de resultaten van de controles in voorgaande jaren, de resultaten van de algemene aselecte controles van de wetgeving ter uitvoering van Richtlijn 91/676/EEG en eventuele informatie die erop kan wijzen dat voorschriften niet worden nageleefd.
Op ten minste 5 % van de landbouwbedrijven waaraan een individuele derogatie is verleend, worden administratieve controles uitgevoerd van het bodemgebruik, de omvang van de veestapel en de mestproductie.
Op ten minste 7 % van de landbouwbedrijven waaraan uit hoofde van dit besluit een derogatie is verleend, wordt een controle in situ uitgevoerd om na te gaan of de voorwaarden van de artikelen 5 en 6 van dit besluit worden nageleefd.
3. Aan de bevoegde autoriteiten worden de nodige bevoegdheden en middelen toegekend om te controleren of een uit hoofde van dit besluit verleende derogatie wordt nageleefd.
Artikel 10
Rapportage
1. De bevoegde autoriteiten dienen elk jaar uiterlijk in maart een verslag bij de Commissie in met de volgende informatie:
a)
gegevens over de bemesting op alle landbouwbedrijven waaraan een individuele derogatie is verleend, met inbegrip van informatie over het rendement en de bodemsoorten;
b)
trends inzake de omvang van de veestapel voor elke categorie vee in Nederland en op bedrijven waaraan een derogatie is verleend;
c)
trends inzake de nationale productie van dierlijke mest voor wat stikstof en fosfaat in dierlijke mest betreft;
d)
een samenvatting van de resultaten van de controles in verband met de excretiecoëfficiënten voor varkens- en pluimveemest op nationaal niveau;
e)
kaarten met de percentages landbouwbedrijven, dieren en landbouwgrond die in elke gemeente onder een individuele derogatie vallen, als bedoeld in artikel 8, lid 1;
f)
de resultaten van de monitoring van de waterkwaliteit, met inbegrip van informatie over trends inzake de kwaliteit van grond- en oppervlaktewater en over het effect van de derogatie op de waterkwaliteit;
g)
informatie over de nitraat- en fosforconcentratie in het water dat de wortelzone verlaat en in het grond- en oppervlaktewatersysteem terechtkomt, als bedoeld in artikel 8, lid 5 - en de resultaten van de verscherpte monitoring van de waterkwaliteit in stroomgebieden met landbouw op zandbodems, als bedoeld in artikel 8, lid 6;
h)
de resultaten van het onderzoek naar het plaatselijke bodemgebruik, de gewasrotaties en de landbouwpraktijken en de resultaten van de op modellen gebaseerde berekeningen van de omvang van de nitraat- en fosforverliezen op landbouwbedrijven waaraan een individuele derogatie is verleend, als bedoeld in artikel 8, lid 4;
i)
een evaluatie van de toepassing van de derogatievoorwaarden op basis van controles op bedrijfsniveau en informatie over landbouwbedrijven die zich niet aan de voorwaarden houden, op basis van de resultaten van de administratieve controles en de controles in situ, als bedoeld in artikel 9.
2. De ruimtelijke informatie in het verslag voldoet in voorkomend geval aan de bepalingen van Richtlijn 2007/2/EG. Nederland maakt bij het verzamelen van de nodige gegevens - waar nodig - gebruik van de informatie die is gegenereerd in het kader van het geïntegreerd beheers- en controlesysteem dat is ingesteld uit hoofde van titel V, hoofdstuk II, van Verordening (EU) nr. 1306/2013.
Artikel 11
Toepassing
Dit besluit vervalt op 31 december 2017.
Artikel 12
Dit besluit is gericht tot het Koninkrijk der Nederlanden.
Gedaan te Brussel, 16 mei 2014.