PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/309
ze dne 26. února 2015,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1195/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka.
(2)
Na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii, zahájila Komise šetření prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (3). Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zmíněné oznámení předmětem opravy, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie dne 4. září 2014 (dále jen „oprava“) (4).
2. Období šetření a posuzované období
(3)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní vyrovnávací clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Egejské sdružení vývozců (dále jen „sdružení AEA“) požádalo o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních (dále jen „úředník pro slyšení“). Slyšení se uskutečnilo dne 26. listopadu 2014. Během uvedeného slyšení se projednávala údajná změna definice výrobku prostřednictvím opravy, začlenění uzeného pstruha duhového do definice výrobku a výpočet reprezentativnosti. Druhé setkání s úředníkem pro slyšení se konalo dne 8. ledna 2015. Kromě otázek projednávaných na slyšení dne 26. listopadu 2014 se diskutovalo o metodice použité pro analýzu újmy a o navrhovaném přístupu ve věci závazků.
(6)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(7)
Všem stranám Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruha duhového pocházejícího z Turecka a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(8)
Připomínky předložené stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
4. Odběr vzorků
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací se sdružení AEA vyjádřilo k opravě oznámení o zahájení řízení uvedené v 2. bodě odůvodnění a tvrdilo, že prostřednictvím uvedené opravy rozšířila Komise definici výrobku. Kvůli tomuto údajnému rozšíření definice výrobku nebylo možné vyloučit, že někteří turečtí vývozci se při zahájení řízení nepřihlásili a nevyplnili formulář pro výběr vzorku. Výběr vzorku vyvážejících výrobců tedy již nemusí být reprezentativní. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 18 skupin vyvážejících výrobců v Turecku. Celkový deklarovaný objem vývozu do Unie uskutečněného těmito společnostmi v roce 2013 představoval veškerý vývoz z Turecka do Unie, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie. Na tento vzorek připadá 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie. Vzorek je tedy reprezentativní a tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla zamítnuta.
(11)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 9. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Individuální zjišťování
(12)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
(13)
Komise tyto žádosti odmítla, jelikož počet vyvážejících výrobců je tak velký, že individuální zjišťování by představovalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Po poskytnutí prozatímních informací, jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise rozšířila v rámci šetření definici výrobku prostřednictvím opravy, což je údajně potvrzeno v čl. 1 odst. 1 prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že toto rozšíření definice výrobku bylo protiprávní. Kromě toho tato strana tvrdila, že zúčastněné strany měly být ohledně tohoto údajného rozšíření definice výrobku konzultovány. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(16)
Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato oprava neměla vliv na rozsah definice, ale byla čistě redakční. Definice výrobku tedy již od začátku zahrnovala porce pstruha duhového ve všech různých obchodních úpravách. Během šetření vyšlo najevo, že popis různých úprav v rámci definice výrobku byl nejednoznačný a že existovaly určité nesrovnalosti mezi různými jazykovými verzemi zveřejněnými v Úředním věstníku Evropské unie, které vyžadovaly objasnění. Například doslovný výklad definice výrobku měl zahrnovat skutečnost, že živé ryby byly vykuchány. Vyšlo však najevo, že všechny zúčastněné strany, které byly požádány, aby vyplnily příslušné dotazníky, uváděly všechny typy výrobku i přes tuto administrativní chybu, a proto se dospělo k závěru, že obecně všichni pochopili, že do definice výrobku byly již při zahájení současného šetření zahrnuty všechny typy. Zúčastněné strany byly informovány ihned po zveřejnění opravy e-mailem, ale žádná z nich nepředložila žádné připomínky ani netvrdila, že bylo porušeno její právo na obhajobu. Během šetření také vyvážející výrobci uváděli Komisi výrobky ve veškerých vyráběných úpravách, na něž se vztahuje definice výrobku. Tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(17)
Dvě zúčastněné strany zopakovaly, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Zpochybnily závěr Komise v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který uvádí, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ -, na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, a znovu odkazovaly na dvě předcházející antidumpingová šetření týkající se jiných rybích produktů (velkých duhových pstruhů a lososů), jež byla dokončena v letech 2004 (5) a 2005 (6) a v nichž uzené výrobky do definice výrobku zahrnuty nebyly. Tyto strany uvedly informace o účincích uzení, které údajně mění výše uvedené vlastnosti. Kromě toho zopakovaly, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav výrobku se podstatně liší a že výrobní postup uzeného filé zahrnuje značné náklady na uzení.
(18)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA tvrdilo, že Komise neobjasnila, jaké jsou základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti uzeného a neuzeného pstruha, které byly shledány podobnými. Sdružení AEA dále tvrdilo, že poskytlo důkazy prokazující, že uzený pstruh má například odlišnou chemickou strukturu, odlišné organoleptické vlastnosti a odlišnou výživovou hodnotu než neuzený pstruh.
(19)
Bez ohledu na účinky uzení se Komise domnívá, že nejdůležitější základní vlastnosti popsané v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají podobné a že uzení neodůvodňuje vyloučení uzených výrobků z definice výrobku. V rozporu s tím, co tvrdilo sdružení AEA, si výrobek, kterým je pstruh v různých úpravách určený k lidské spotřebě, uchovává své vlastnosti a své základní chemické a výživové charakteristiky i v uzeném stavu. Informace o účincích uzení, jež strany předložily, neposkytly důkaz o tom, že by se výše uvedené základní charakteristiky v procesu uzení zásadně změnily. Tato otázka byla projednávána rovněž během slyšení u úředníka pro slyšení zmíněných v 5. bodě odůvodnění. Kromě toho jsou všechny kategorie dotčeného výrobku, včetně uzeného pstruha, zahrnuty v kapitole 3 kombinované nomenklatury (7) a jsou jasně odděleny od přípravků z ryb, na něž se vztahuje kapitola 16 téže nomenklatury. Pokud jde o odlišnou strukturu nákladů, dotčené strany své tvrzení nijak konkrétněji nedoložily. Kromě toho, jak je již uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav je ve skutečnosti podobná. U každé úpravy byly hlavní nákladovou složkou (představující více než 50 % celkových nákladů) náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Nicméně, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byl proveden výpočet cenového podbízení srovnáním cen podle typu výrobku. Kromě toho, jak je již vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(20)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA a turecká vláda zopakovaly, že zahrnutí uzeného pstruha do definice výrobku ve stávajícím šetření je v rozporu s předchozí praxí a že Komise dostatečně nevysvětlila údajný odklon od své předchozí praxe.
(21)
Jak již bylo vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Jelikož uzené výrobky nebyly během uvedených předchozích šetření předmětem stížností, Komise skutečně nezjišťovala, zda mohly být zahrnuty do působnosti šetření v hypotetickém případě, že by byly uvedeny v podnětu. Proto je tvrzení, že se současné šetření odchyluje od předchozí praxe, nesprávné, a tudíž bylo zamítnuto.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se 24. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Státní podpora investic do akvakultury
(23)
Jelikož ohledně státní podpory investic do akvakultury nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 38. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Přímé a nepřímé dotace poskytované producentům pstruhů
(24)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku a turecká vláda zpochybnili metodiku Komise pro výpočet průměrné výše nepřímé subvence, jelikož byli zohledněni pouze producenti pstruhů, kteří dostávají přímé platby. Požadovali, aby Komise použila číselné údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod zveřejněné tureckým statistickým úřadem (8) v září 2014. Po poskytnutí konečných informací obě strany své tvrzení zopakovaly. Komise se domnívá, že předložené údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod v Turecku během období šetření, přestože byly předloženy až po inspekcích na místě, jsou spolehlivé, a proto toto tvrzení přijala.
(25)
V důsledku toho byla průměrná výše nepřímé subvence vypočtená s ohledem nákupy dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, změněna z 0,60 TL na 0,51 TL/kg na základě „ekvivalentu celé ryby“, a sice podle následujícího výpočtu:
-
celková celostátní subvence poskytnutá podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník,
-
minus výše přímé dotace obdržené vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS),
-
minus poplatek ve výši 0,2 % převedených na odborové svazy jakožto právní předpoklad pro obdržení přímé dotace.
Tato částka pak byla vydělena celkovou produkcí pstruha z vnitrozemských vod bez produkce pstruha vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS) podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník.
(26)
Průměrná výše subvence na kg vypočtená na základě „ekvivalentu celé ryby“ u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tedy byla založena na výši přímé subvence obdržené za činnost v oblasti chovu a na průměrné výši subvence poskytované tureckou vládou, tj. 0,51 TL na kg, vypočteno na základě „ekvivalentu celé ryby“, s ohledem na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pokud existují. Celková výhoda pak byla vyjádřena jako procentní podíl z hodnoty CIF.
(27)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku navrhl mírně upravenou metodu výpočtu, pokud jde o výši subvence u nakoupených surovin od jiného vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Komise tento návrh přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže v 33. bodě odůvodnění.
(28)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že Komise napadla částku přímé subvence, která jim byla vyplacena, ale nikoli skutečnou výhodu. Obdržené částky však údajně představovaly zdanitelný příjem. Proto by od celkové výše obdržené přímé subvence měla být odečtena použitelná daň z příjmu právnických osob, která v Turecku činí 20 %. Z čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení údajně vyplývá, že „poplatky za podání žádosti nebo jiné náklady, které byly nezbytně vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána“ by měly být odečteny z výše subvence. Vyvážející výrobci se domnívají, že platba použitelné daně z příjmu právnických osob je předpokladem pro získání finančních prostředků, které jim byly vyplaceny, a proto by měla být považována za „jiné náklady“, které byly vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána.
(29)
Toto tvrzení Komise zamítla. V základním nařízení neexistuje žádný právní základ, který by navrhovanou metodiku podporoval. Daně nelze považovat za náklady podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Platba daně z příjmu právnických osob je podle tureckého zákona o daních povinností, která se použije na všechny společnosti bez ohledu na to, zda dostávají subvence, či nikoli. V rozporu s tím, co se domnívají vyvážející výrobci, není předpokladem pro získání finančních prostředků platba daní z příjmu právnických osob, ale skutečný chov pro účely produkce dotčeného výrobku.
(30)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že jelikož museli na výplatu subvencí dlouhou dobu čekat, vznikly jim mezitím značné finanční náklady. Proto očekávají, že Komise provede úpravy u obdržené částky výhody směrem dolů, aby tyto finanční náklady zohlednila. V tomto ohledu odkazují vyvážející výrobci zařazení do vzorku na 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž Komise určila výhodu na základě osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) u nakoupených strojů a vybavení a kvantifikovala tuto výhodu jako „úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena“.
(31)
Toto tvrzení je neopodstatněné. Ve skutečnosti musí odpovědné správní subjekty zavést nezbytné postupy a mechanismy dohledu, aby mohly řídit tak rozsáhlý subvenční režim. Proto je normální, že u takového režimu, v jehož rámci je oprávněno velké množství chovatelů v odvětví akvakultury v Turecku, může trvat určitou dobu, než budou subvence poskytnuty. Činit paralelu s 42. bodem prozatímního nařízení je zavádějící. Výhoda v oblasti DPH, která je v něm popsána, představuje subvenční režim zamýšlený tureckou vládou, zatímco možné finanční náklady jsou přidruženými náklady, které obvykle vznikají a jejichž náhradu turecká vláda nezamýšlí.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se přímých a nepřímých subvencí, potvrzuje se 50. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí přímých a nepřímých subvencí tato:
Přímé a nepřímé subvence
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencované půjčky
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku uvedl, že Komise považovala určitou půjčku za napadnutelnou subvenci, i když byla určena na investici, jež se netýkala dotčeného výrobku.
(35)
Toto tvrzení Komise odmítla. V průběhu šetření bylo zjištěno, že tento vyvážející producent pstruha duhového získal takovou půjčku, která je napadnutelná, jelikož je specifická pro odvětví akvakultury. Dospělo se k závěru, že je nepodstatné, že uvedený režim není specifický pro právnickou osobu produkující výrobek, který je předmětem šetření, protože tento program je specifický jako takový a jeho výhody lze spojovat s výrobou dotčeného výrobku. To je případ posledně jmenované skutečnosti, protože subvencovaná půjčka snížila celkové finanční náklady výrobce, což rovněž prospívá dotčenému výrobku. Nebyl předložen žádný důkaz o tom, že je řízení finančních zdrojů dotčenými vyvážejícími výrobci uskutečňováno takovým způsobem, aby celkové finanční náklady společnosti nebyly ovlivněny poskytnutím půjčky.
(36)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedl jiný vyvážející výrobce zařazený do vzorku, že Komise nerozdělila správně výhodu subvencované půjčky mezi dvě různé právnické osoby v téže skupině, jelikož dotčený výrobek vyrábí pouze jedna právnická osoba.
(37)
Komise toto tvrzení přijala a rozdělila výhodu na základě obratu jednotlivých právnických osob. Výhoda připadající na dotčený výrobek je prakticky nulová, a proto by neměla být v celkové výši subvencování zohledněna.
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací, pokud jde o půjčky, jež byly napadnuty, zpochybnil jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku výpočet poměru obratu, který použila Komise při rozdělování výhody na vývoz dotčeného výrobku do Unie. Tvrdil, že pro účely výpočtu poměru obratu ke stanovení částky subvencovaných půjček by měl být prodej dotčeného výrobku na vývoz vydělen celkovým obratem společnosti, včetně prodeje pstruha a jiných produktů jak na domácím trhu, tak na vývoz do EU.
(39)
Komise toto tvrzení přijala. Nicméně navzdory této nové metodice zůstala rozpětí subvencovaných půjček stejná.
(40)
Jelikož k subvencovaným půjčkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 65. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí subvencovaných půjček tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Özpekler
0,3 %
4. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
(42)
Jelikož k zemědělskému pojišťovacímu poolu a zvýhodněným sazbám pojistného nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 82. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dotace na poradenské služby
(43)
Jelikož k dotacím na poradenské služby nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(44)
Jelikož k dotacím na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Výpočet celkového subvenčního rozpětí
(45)
Po poskytnutí prozatímních informací upozornily dvě společnosti zařazené do vzorku na administrativní chybu při zaokrouhlování ve výpočtu celkového subvenčního rozpětí. Komise toto tvrzení přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže.
(46)
Jelikož k metodice výpočtu celkového subvenčního rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika uvedená v 93. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran jsou konečná subvenční rozpětí použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením tato:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vážený průměr vzorku
7,6 %
Celostátní subvenční rozpětí
9,5 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, z údajů o celkové výrobě v Unii. Tvrdili, že odvětví zpracování ryb v Unii bylo proto de facto z šetření vyloučeno.
(49)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a domnívá se, že Komise měla provést buď i) integrovanou analýzu na základě celkové kombinované produkce chovatelů a zpracovatelů v Unii, nebo ii) dvoustupňovou analýzu na základě počáteční segmentované analýzy újmy segmentu chovatelů na jedné straně a segmentu zpracovatelů na straně druhé s následným začleněním do analýzy celého odvětví. Tato strana tvrdila, že posledně jmenovaná možnost by byla v souladu s judikaturou WTO ve věci ES - Losos (9), jakož i s předchozí praxí Komise (10). Tato strana však neposkytla žádný odhad ohledně toho, jaké účinky by tyto případné alternativní metodiky měly na analýzu újmy. Kromě toho tatáž zúčastněná strana tvrdila, že tato metodika je v rozporu se skutečností, že dovoz určený k dalšímu zpracování je zahrnut jak do objemu dovozu, tak do výroby v Unii.
(50)
Po poskytnutí konečných informací i turecká vláda vznesla argument, že údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, by měly být zahrnuty do celkové výroby v Unii.
(51)
Kromě toho turecká vláda tvrdila, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je jiný než objem výroby použitý pro analýzu reprezentativnosti, což tedy mohlo vést k nesprávným výsledkům. Turecká vláda rovněž zopakovala své připomínky týkající se údajných nedostatků analýzy reprezentativnosti.
(52)
Stávající šetření zahrnovalo všechny výrobce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé v Unii. Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii zahrnoval různé kroky a typy výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a byl považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Výše uvedené tvrzení, že odvětví zpracování ryb bylo de facto z analýzy vyloučeno, je proto nesprávné a bylo odmítnuto.
(53)
Kromě toho nebyly k dispozici žádné údaje, které by umožnily Komisi provést segmentovanou analýzu různých kroků a typů produkce. Kromě toho, jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, a proto nebylo možné, aby Komise shromáždila údaje pro jednotlivé segmenty. Navrhovaná segmentovaná analýza tedy nebyla v tomto případě možná.
(54)
Kromě toho byl dovoz určený k dalšímu zpracování zahrnut do údajů o výrobě proto, aby se získal co nejlepší odhad objemu výroby. V každém případě dovoz dotčeného výrobku (kromě uzených pstruhů) určeného k dalšímu zpracování představoval méně než 3 % celkové výroby v Unii vypočtené podle této metodiky, a alternativní metodika spočívající ve vyloučení tohoto dovozu z údajů o výrobě v Unii by proto neměla žádný významný dopad na tento ukazatel újmy.
(55)
Odlišný objem výroby vypočtený pro účely analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy odráží skutečnost, že během šetření byly získány přesnější informace, zatímco analýza reprezentativnosti byla založena na obezřetném posouzení důkazů prima facie dostupných v době provádění analýzy reprezentativnosti. Komise rovněž reagovala na konkrétní otázky turecké vlády ohledně analýzy reprezentativnosti prostřednictvím zveřejnění individuálníchinformací poskytnutých dne 18. prosince 2014 a během slyšení u úředníka pro slyšení dne 8. ledna 2015. Argument, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je potenciálně nesprávný z důvodu rozdílných zdrojů u analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy, byl proto zamítnut.
(56)
Jak je vysvětleno ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem výroby byl založen na údajích od Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP), které se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Část dovozu určená k dalšímu zpracování byla připočtena k objemu produkce živých ryb v Unii, a to na základě informací shromážděných a ověřených během tohoto šetření. Jelikož objem výroby se vypočítává na základě „ekvivalentu celé ryby“, není žádný rozdíl v tom, zda se počítá z první formy prodeje, tedy „živé ryby“, nebo z poslední možné formy prodeje, tedy „zpracované ryby“. Kdyby tedy byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení. I přes skutečnost, že celkový objem výroby byl založen zejména na údajích o produkci živých ryb, aby se zamezilo dvojímu započtení, použitá metodika nevyloučila jiné typy výroby v Unii (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a činitele, které mají vliv na újmu, odkazují na celé výrobní odvětví Unie, tj. na odvětví živých ryb i na odvětví jejich dalšího zpracování. Proto v rozporu s tím, co tvrdila tato strana, metodika použitá ke stanovení celkového objemu výroby v Unii nevyloučila odvětví zpracování pstruhů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(57)
V každém případě, i kdyby metodika navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby, byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii a dokonce i kdyby to vedlo k nadhodnocení některých ukazatelů újmy, jako je objem výroby, objem prodeje, výrobní kapacita a zaměstnanost, tyto ukazatele by za posuzované období stále vykazovaly stejné trendy, protože objem zpracovaný zpracovatelským odvětvím je spojen s objemem produkce živých ryb.
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 99. a 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 48. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celková spotřeba v Unii byla proto podhodnocena. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by poskytla dodatečné zdůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, a tvrdila, že metodika Komise pro stanovení spotřeby v Unii je vnitřně nelogická a jejím výsledkem je nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu.
(60)
Jak je vysvětleno v 52. a 56. bodě odůvodnění, odvětví zpracování ryb v Unii ve skutečnosti ze zmíněné analýzy vyloučeno nebylo. Nicméně údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Téhož výsledku by bylo bývalo dosaženo, kdyby byl celkový objem výroby stanoven na základě údajů o pstruzích, kteří byli dále zpracováni, převedených na „ekvivalent celé ryby“. Kdyby však byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné umělé navýšení celkového objemu výroby a spotřeby v Unii. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(61)
Údajný dopad na podíl tureckého dovozu na trh je objasněn v 64. bodě odůvodnění.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 101. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(63)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že tato metodika vedla k nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, tato strana neposkytla pro své tvrzení žádný důkaz.
(64)
Jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění, údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Kdyby byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné podhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 106. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že dovozní ceny z Turecka by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu v rámci této skladby mají významný dopad na průměrnou cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(67)
Považuje se za vhodné, že pro účely stanovení a posouzení trendů všeobecných ukazatelů újmy v souvislosti s cenami dotčeného výrobku během posuzovaného období, jak požaduje článek 3 základního nařízení, by měla být použita vážená průměrná dovozní cena, která se týká dotčeného výrobku podle jeho definice. Ve skutečnosti se podrobné údaje shromažďují pouze za období šetření. Proto nejsou k dispozici údaje týkající se typů výrobků za celé posuzované období. V každém případě by vážená průměrná dovozní cena umožnila posoudit trend pro dotčený výrobek. Skutečnost, že jeden trend by se údajně u určitých typů výrobků lišil, nemůže vyvrátit platnost všeobecného trendu. Kromě toho je cena vážená, aby se přihlédlo zejména k hmotnosti jakéhokoli typu výrobku v jeho různých složeních.
(68)
Na druhou stranu použila Komise pro účely stanovení cenového podbízení v průběhu období šetření, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vážený průměr prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu a srovnala je s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu dotčeného výrobku od tureckých spolupracujících výrobců zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight), s odpovídajícími úpravami o cla a náklady po dovozu.
(69)
Z výše uvedených důvodů byl tento argument zamítnut.
(70)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila tatáž strana skutečnost, že Komise neprovedla žádné úpravy o náklady po dovozu. Komise v návaznosti na toto tvrzení dále zkoumala dostupné informace a použila průměrné náklady po dovozu, které vznikly dovozci ve spojení vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku.
(71)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Po zohlednění úpravy popsané výše v 70. bodě odůvodnění činil vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčené země na trh Unie mezi 2 % a 16 % (průměrné rozpětí cenového podbízení činilo 6 %).
(72)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 109. až 111. a 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecné poznámky
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací turecká vláda požádala, aby Komise poskytla informace o makroekonomických ukazatelích újmy agregovaných pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tato strana své tvrzení zopakovala i po poskytnutí konečných informací. Je praxí Komise, že makroekonomické ukazatele se stanoví a analyzují na úrovni Unie, a nikoli na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ve skutečnosti se má za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(74)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 118. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(75)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celkový objem výroby v Unii byl proto podhodnocen.
(76)
Jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise analyzovala celé výrobní odvětví Unie, včetně producentů živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé, a, jak je vysvětleno v 56. a 60. bodě odůvodnění, celkový objem výroby v Unii nebyl metodikou, kterou Komise použila, dotčen. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(77)
Turecká vláda tvrdila, že údaje od svazu FEAP zahrnovaly pouze údaje o 13 členských státech a že z tohoto důvodu byl celkový objem výroby v Unii podhodnocen.
(78)
Údaje od svazu FEAP skutečně nezahrnovaly členské státy s celkovým objemem výroby nižším než 1 000 tun („ekvivalentu celé ryby“) ročně, tyto údaje by však vzhledem k malému množství neměly žádný významný dopad na stanovené trendy. Kromě toho tato strana neprokázala, že by zahrnutí zbývajících členských států mohlo mít nějaký potenciální dopad na celkové údaje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(79)
Po poskytnutí konečných informací turecká vláda prohlásila, že údaje o výrobě od dvou členských států, konkrétně Bulharska a Rumunska, které byly vyloučeny, ve skutečnosti ukazují, že tyto dva členské státy vyrobily v roce 2011 více než 1 000 tun. Nicméně objem výroby, na který odkazuje turecká vláda, se vztahuje v zásadě na produkci velkého pstruha, který není výrobkem, jenž je předmětem tohoto šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(80)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní kapacita popsaná ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je nesprávná, protože byla vypočtena na základě nesprávně stanoveného objemu výroby, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění. Kromě toho tato zúčastněná strana tvrdila, že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jelikož vzorek zahrnoval výrobce v Unii zastupující různé fáze produkce, jako je uzení, zatímco objem výroby údajně zahrnoval pouze živé pstruhy. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na průměrné míře využití kapacity výrobců zařazených do vzorku, a nikoli na použití specifických údajů odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové výrobní kapacity v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení kapacity by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(81)
Jak je uvedeno v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění, Komise ze své analýzy odvětví zpracování v Unii nevyloučila, a argument, že objem výroby byl nesprávně vypočten, byl zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od dvou konkrétních odvětví. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení kapacity na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 123. a 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, míra využití kapacity stanovená Komisí byla v souladu s objemem výroby Unie. Argument, že stanovení kapacity na základě neúplných čísel o celkové výrobě a že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích o výrobcích v Unii zařazených do vzorku, byl rovněž zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj míry využití kapacity by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 123. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(83)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že z analýzy byla vyloučena tato část zpracovatelského odvětví v Unii jako taková. Tato strana proto tvrdila, že objem prodeje výrobního odvětví Unie je podhodnocen a že výpočet podílu na trhu na tomto základě je nesprávný. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a navrhla, že Komise měla vycházet z alternativních metodik popsaných ve 49. bodě odůvodnění, aniž by jejich význam pro své zjištění dále podložila.
(84)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že objem výroby byl stanoven nesprávně a že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Argument, že objem prodeje a podíl na trhu byly stanoveny nesprávně, byl proto následně také zamítnut. Jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, segmentovanou analýzu nebylo možné provést, a proto byla zamítnuta. Pokud by však metodika výpočtu objemu prodeje navržená touto zúčastněnou stranou byla přijata, mělo by to za následek dvojí započtení, a tudíž nadhodnocení objemu prodeje a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(85)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 129. a 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.3. Růst
(86)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(87)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a že proto byla podhodnocena zaměstnanost. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na zaměstnanosti u výrobců zařazených do vzorku a místo toho měly být použity údaje od těchto dvou konkrétních odvětví. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové zaměstnanosti v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení zaměstnanosti by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(88)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení zaměstnanosti na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaj o zaměstnanosti stanovený Komisí byl v souladu s objemem výroby Unie. Komise při stanovení údajů o zaměstnanosti ve skutečnosti zohlednila celé výrobní odvětví Unie včetně zpracovatelského odvětví. Argument, že zaměstnanost byla stanovena nesprávně, byl proto také zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj zaměstnanosti by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(89)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 135. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(90)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu dotčeného výrobku v rámci této skladby by měly významný dopad na průměrnou prodejní cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(91)
Avšak analogicky z důvodů uvedených v 67. a 68. bodě odůvodnění byl tento argument zamítnut.
(92)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 140. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.2. Náklady práce
(93)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.3. Zásoby
(94)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 145. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(95)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 146. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(96)
Na základě výše uvedené celkové analýzy příslušných makro- a mikroekonomických faktorů a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se závěry stanovené ve 152. až 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že celé výrobní odvětví Unie včetně všech různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek subvencovaného dovozu
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 157. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
2.1. Dovoz ze třetích zemí
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 162. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 166. a 168. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Vývoj spotřeby
(100)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 169. a 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4. Konkurence jiných druhů ryb
(101)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena konkurencí jiných druhů ryb. Tyto strany citovaly studie (11), které údajně prokazují, že jiné druhy ryb konkurují porcovanému pstruhu duhovému na německém trhu. Dotčené strany dále tvrdily, že kromě údajné konkurence velkého pstruha, lososa a pangase existuje rovněž konkurence tresky, platýse, makrely a okouníka, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie.
(102)
Výše uvedené studie, na něž dotčené strany odkazovaly, neobsahují žádné přesvědčivé důkazy ani ohledně německého trhu, ani ohledně trhu Unie jakožto celku, které by podpořily daná tvrzení. Těmto tvrzením rovněž odporuje skutečnost, že během celého posuzovaného období se turecký dovoz pstruha duhového zvýšil, a to jak z hlediska podílu na trhu, tak z hlediska objemu prodeje v Unii.
(103)
Údajná konkurence jiných druhů ryb by za žádných okolností nemohla vysvětlit zhoršení celkové hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, a zejména ztrátu podílu na trhu ve srovnání s dovozem z Turecka, jehož objem během posuzovaného období narůstal.
(104)
Na základě toho byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(105)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 171. až 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5. Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(106)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad administrativní zátěže v členských státech.
(107)
Administrativní a regulační zátěží, včetně údajných omezených možností využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury v členských státech, jako faktorem, který mohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(108)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6. Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(109)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad tlaku na ceny a silné vyjednávací pozice maloobchodního odvětví.
(110)
Tlakem na ceny a silnou vyjednávací pozicí maloobchodního odvětví jako faktory, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(111)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7. Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(112)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad některých dalších faktorů, jako jsou údajné nadměrné investice, otázky týkající se životního prostředí a soudní spory, na jednotlivé výrobce v Unii.
(113)
Těmito faktory se však zabýval 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(114)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(115)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 187. až 189. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena subvencovaným dovozem a že žádné jiné faktory posuzované jednotlivě i společně nenarušují příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 191. až 194. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(117)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásili dva další dovozci a tvrdili, že uložení cla na pstruha z Turecka by na ně mělo negativní dopad. Tyto strany však svá tvrzení nedoložily. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
(118)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 195. a 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 199. až 203. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(120)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 204. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka není v zájmu Unie.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(121)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(122)
Vzhledem k úpravám popsaným výše v 70. a 71. bodě odůvodnění byla rozpětí újmy revidována, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění níže.
(123)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 206. až 217. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 15 základního nařízení by měla být uložena konečná vyrovnávací cla v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot subvenčního rozpětí a rozpětí újmy.
(125)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce tureckých vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(126)
Pro spolupracující turecké společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Jiné spolupracující společnosti
7,6 %
23 %
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(129)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(130)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni použije, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
3. Závazky
(133)
Po zveřejnění prozatímního nařízení nabídlo 15 vyvážejících výrobců cenové závazky v souladu s článkem 13 základního nařízení.
(134)
Komise tyto nabídky pečlivě posoudila s ohledem na specifické okolnosti vztahu s Tureckem. Komise však dospěla k závěru, že tyto závazky by při tomto řízení nebyly praktické. Důvodem je vysoký počet obchodních úprav dotčeného výrobku, významné cenové rozdíly mezi jednotlivými úpravami dotčeného výrobku a riziko křížové kompenzace v důsledku prodeje jiných výrobků týmž odběratelům.
(135)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana (AEA) tvrdila, že důvody, proč by závazky neměly být považovány za praktické, nejsou správné. Zaprvé tvrdila, že počet obchodních úprav je omezený, že jsou jasně identifikovatelné prostřednictvím kódů TARIC a v případě nutnosti lze některé úpravy seskupit, a zadruhé, že existence významných cenových rozdílů mezi jednotlivými úpravami nebude mít za následek neproveditelnost závazků, protože mohou být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro různé obchodní úpravy, a konečně, že podobné závazky byly přijaty již dříve v případě jiných produktů rybolovu (losos) (13).
(136)
Zaprvé je třeba uvést, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nabídli závazky a pro něž Komise disponovala podrobnými informacemi, vyváželi během období šetření 7 odlišných obchodních úprav dotčeného výrobku. Tyto úpravy nelze jasně identifikovat podle kódů TARIC. Navíc by jakékoliv seskupení obchodních úprav vyžadujících odlišné ceny mohlo vést ke křížové kompenzaci mezi minimálními dovozními cenami různých obchodních úprav. Zadruhé, pokud by byl vysoký počet vyvážejících výrobců a obchodních úprav spolu s významnými cenovými rozdíly mezi jednotlivými úpravami zmírněn vysokým počtem minimálních dovozních cen, jak navrhovala tato zúčastněná strana, bylo by pak sledování závazků ještě více nepraktické. Zatřetí, zmírnění rizika křížové kompenzace prostřednictvím průběžného sledování ustanovení o tom, že se stejným odběratelům již nesmí prodávat jiné výrobky, by bylo nepřiměřeně náročné na zdroje, a proto nepraktické. A konečně, pokud jde o uvedený příklad s lososem, závazky přijaté v té době se ukázaly jako nepraktické, o čemž svědčí četné případy jejich stažení během období, kdy byla opatření uplatňována. Z výše uvedených důvodů byly argumenty, že závazky by byly v tomto případě praktické, zamítnuty.
(137)
Tyto nabídky cenových závazků byly proto odmítnuty.
4. Konečný výběr prozatímních cel
(138)
Vzhledem ke zjištěným subvenčním rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, by měly být uvolněny.
(139)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (14),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss) v těchto podobách:
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Společnosti uvedené v příloze
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního vyrovnávacího cla podle prováděcího nařízení (EU) č. 1195/2014 se vyberou s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, se uvolní.
Článek 3
V případech, kdy nový vyvážející výrobce Turecku poskytne Komisi dostatečný důkaz, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Turecku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 7,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2015.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2015/309 VAN DE COMMISSIE
van 26 februari 2015
tot instelling van een definitief compenserend recht en tot definitieve inning van het voorlopige recht op bepaalde regenboogforel van oorsprong uit Turkije
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 597/2009 van de Raad van 11 juni 2009 betreffende bescherming tegen invoer met subsidiëring uit landen die geen lid van de Europese Gemeenschap zijn (1) (de basisverordening), en met name artikel 15,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Voorlopige maatregelen
(1)
Bij Verordening (EU) nr. 1195/2014 (2) („de voorlopige verordening”) heeft de Europese Commissie („de Commissie”) een voorlopig compenserend recht ingesteld op bepaalde regenboogforel van oorsprong uit Turkije.
(2)
De Commissie opende met een in het Publicatieblad van de Europese Unie bekendgemaakt bericht („het bericht van inleiding”) het onderzoek naar aanleiding van een klacht die de Deense vereniging voor aquacultuur („de klager”) op 3 januari 2014 heeft ingediend namens producenten die meer dan 25 % van de totale productie van bepaalde regenboogforel in de Unie voor hun rekening nemen (3). Zoals in overweging 1 van de voorlopige verordening is vermeld, is een rectificatie van het bericht van inleiding bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie op 4 september 2014 („de rectificatie”) (4).
2. Onderzoektijdvak en beoordelingsperiode
(3)
Zoals in overweging 23 van de voorlopige verordening is vermeld, had het onderzoek naar subsidiëring en schade betrekking op de periode van 1 januari 2013 tot en met 31 december 2013 („het onderzoektijdvak”). Het onderzoek naar ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 januari 2010 tot het eind van het onderzoektijdvak („de beoordelingsperiode”).
3. Vervolg van de procedure
(4)
Na de mededeling van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan werd besloten een voorlopig compenserend recht in te stellen („mededeling van de voorlopige bevindingen”), maakten meerdere belanghebbenden schriftelijke opmerkingen ten aanzien van de voorlopige bevindingen. De belanghebbenden die daartoe een verzoek indienden, werden gehoord.
(5)
De exporteursvereniging van de Egeïsche Zee („AEA”) heeft om een hoorzitting met de raadadviseur-auditeur in handelsprocedures („raadadviseur-auditeur”) verzocht. De hoorzitting vond plaats op 26 november 2014. Tijdens de hoorzitting werd gesproken over de productomschrijving, die door middel van de rectificatie zou zijn gewijzigd, over de opneming van gerookte regenboogforel in de productomschrijving en over de representativiteitsberekening. Een tweede hoorzitting met de raadadviseur-auditeur vond plaats op 8 januari 2015. Naast de onderwerpen die op de hoorzitting van 26 november 2014 aan bod waren gekomen, werden de methode voor de schadeanalyse en de voorgestelde aanpak met betrekking tot verbintenissen besproken.
(6)
Met de mondelinge en schriftelijke opmerkingen van de belanghebbenden werd waar nodig rekening gehouden en in voorkomend geval werden de voorlopige bevindingen dienovereenkomstig gewijzigd.
(7)
De Commissie heeft alle belanghebbenden in kennis gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op basis waarvan zij voornemens was een definitief compenserend recht op regenboogforel van oorsprong uit Turkije in te stellen en de bedragen die uit hoofde van het voorlopige recht als zekerheid waren gesteld, definitief te innen („mededeling van de definitieve bevindingen”). Alle belanghebbenden konden hierover binnen een bepaalde termijn na de mededeling van de definitieve bevindingen opmerkingen maken.
(8)
Met de opmerkingen van de belanghebbenden werd waar nodig rekening gehouden.
4. Steekproef
(9)
De AEA verwees na de mededeling van de voorlopige bevindingen naar de rectificatie van het in overweging 2 vermelde bericht van inleiding en stelde dat de Commissie de productomschrijving door middel van de rectificatie had uitgebreid. Doordat de productomschrijving zou zijn uitgebreid, zou niet kunnen worden uitgesloten dat sommige Turkse exporteurs zich in de inleidingsfase niet hebben gemeld en het steekproefformulier niet hebben ingevuld. Daarom zou de steekproef van de producenten-exporteurs mogelijk niet meer representatief zijn. Na de mededeling van de definitieve bevindingen herhaalde deze belanghebbende de opmerking zonder nader bewijs of een verklaring te leveren.
(10)
Achttien groepen producenten-exporteurs in Turkije hebben de gevraagde informatie verstrekt en ermee ingestemd om in de steekproef te worden opgenomen. Het door deze ondernemingen totale aangegeven uitvoervolume naar de Unie in 2013 vertegenwoordigde de totale uitvoer uit Turkije naar de Unie, zoals in overweging 14 van de voorlopige verordening is vermeld. Zoals in overweging 15 van de voorlopige verordening is vermeld, heeft de Commissie overeenkomstig artikel 27, lid 1, van de basisverordening een steekproef van vier groepen producenten-exporteurs samengesteld op basis van het grootste representatieve uitvoervolume naar de Unie. De steekproef vertegenwoordigt 64 % van de uitvoer van het betrokken product naar de Unie. Derhalve is de steekproef representatief en werden de desbetreffende argumenten van deze belanghebbende afgewezen.
(11)
Aangezien geen verdere opmerkingen met betrekking tot de steekproef werden ontvangen, worden de overwegingen 9 tot en met 17 van de voorlopige verordening bevestigd.
5. Individueel onderzoek
(12)
Elf ondernemingen of groepen ondernemingen hebben op grond van artikel 27, lid 3, van de basisverordening om een individueel onderzoek verzocht.
(13)
De Commissie heeft deze verzoeken afgewezen, omdat het aantal producenten-exporteurs zo groot is dat een individueel onderzoek een onredelijke belasting zou vormen en een tijdige afronding van het onderzoek zou belemmeren.
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
(14)
Zoals in overweging 24 van de voorlopige verordening is vermeld, is het betrokken product regenboogforel (Oncorhynchus mykiss):
-
levend, wegende 1,2 kg of minder per stuk, of
-
vers, gekoeld, bevroren en/of gerookt:
-
in gehele staat (met kop („with heads on”)), ook indien ontdaan van kieuwen („whether or not gilled”), ook indien ontdaan van ingewanden („whether or not gutted”), wegende 1,2 kg of minder per stuk, of
-
ontdaan van de kop („heads off”), ook indien ontdaan van kieuwen, ook indien ontdaan van ingewanden, wegende 1 kg of minder per stuk, dan wel
-
in de vorm van filets, wegende 400 g of minder per stuk,
van oorsprong uit Turkije en momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 en ex 0305 43 00 („het betrokken product”).
(15)
Zoals in overweging 9 reeds is vermeld, heeft één belanghebbende na de mededeling van de voorlopige bevindingen aangevoerd dat de Commissie de omschrijving van het onderzochte product door middel van de rectificatie had uitgebreid, hetgeen in artikel 1, lid 1, van de voorlopige verordening zou worden bevestigd. Deze belanghebbende voerde aan dat een dergelijke uitbreiding van de productomschrijving onwettig was. Voorts stelde hij dat de belanghebbenden hadden moeten worden geraadpleegd over de productomschrijving, die zou zijn uitgebreid. Na de mededeling van de definitieve bevindingen herhaalde deze belanghebbende de opmerking zonder nader bewijs of een verklaring te leveren.
(16)
Zoals in overweging 25 van de voorlopige verordening is vermeld, had de rectificatie geen invloed op de productomschrijving, maar was zij louter van redactionele aard. De productomschrijving had dus van meet af aan betrekking op in porties verdeelde regenboogforel in alle verschillende aanbiedingsvormen. Tijdens het onderzoek werd duidelijk dat de beschrijving van de verschillende aanbiedingsvormen in de productomschrijving onduidelijk was en dat er enkele inconsistenties waren tussen verschillende taalversies in het Publicatieblad van de Europese Unie, zodat verduidelijking noodzakelijk was. Bijvoorbeeld zou een letterlijke lezing van de productomschrijving hebben geïmpliceerd dat levende vis van ingewanden ontdaan zou zijn. Het bleek echter dat alle belanghebbenden wie verzocht werd de desbetreffende vragenlijsten in te vullen, ondanks de administratieve fout alle productsoorten vermeldden, zodat werd geconcludeerd dat vanaf de inleiding van de huidige procedure voor iedereen duidelijk was dat alle productsoorten onder de productomschrijving vielen. De belanghebbenden werden onmiddellijk na de bekendmaking van de rectificatie per e-mail op de hoogte gesteld, maar geen van hen heeft opmerkingen ingediend of een schending van de rechten van verdediging aangevoerd. Bovendien hadden de producenten-exporteurs de Commissie tijdens het onderzoek in kennis gesteld van alle aanbiedingsvormen die onder de productomschrijving vallen. Derhalve werden de desbetreffende argumenten van deze belanghebbende afgewezen.
(17)
Twee belanghebbenden hebben herhaald dat gerookte forel van de productomschrijving diende te worden uitgesloten. Zij betwistten de in overweging 29 van de voorlopige verordening vermelde conclusie van de Commissie dat de verschillende aanbiedingsvormen, met name „levend”, „gekoeld”, „bevroren” of „gerookt”, als opgenomen in de omschrijving van het betrokken product, dezelfde fysische, technische en chemische basiseigenschappen bezitten en verwezen opnieuw naar twee eerdere antidumpingonderzoeken betreffende andere visproducten (grote regenboogforel en zalm) die in respectievelijk 2004 (5) en 2005 (6) werden gevoerd en waarin de gerookte producten niet tot de productomschrijving behoorden. De belanghebbenden verstrekten informatie over de effecten van het rookproces, dat de genoemde eigenschappen zou wijzigen. Voorts hebben zij opnieuw geargumenteerd dat de kostenstructuur van producenten van gerookte filets en andere aanbiedingsvormen sterk verschilt en dat het productieproces om filets te roken aanzienlijke kosten met zich brengt.
(18)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen voerde de AEA aan dat de Commissie niet had verduidelijkt van welke fysische, technische en chemische basiseigenschappen van gerookte en niet-gerookte forel was gebleken dat zij dezelfde waren. Voorts voerde de AEA aan dat zij had aangetoond dat gerookte forel bijvoorbeeld een andere chemische structuur, andere sensorische kenmerken en een andere voedingswaarde had dan niet-gerookte.
(19)
Zoals in overweging 29 van de voorlopige verordening is uiteengezet, was de Commissie van oordeel dat de wezenlijke basiseigenschappen ondanks de effecten van het rookproces dezelfde blijven en dat de gerookte producten daarom niet van de productomschrijving dienden te worden uitgesloten. Anders dan de AEA had aangevoerd, behoudt het product, voor menselijke consumptie bestemde forel in verschillende aanbiedingsvormen, zijn kenmerken en chemische basiseigenschappen en basiseigenschappen met betrekking tot de voedingswaarde ook in gerookte vorm. Met de informatie van de belanghebbenden over de effecten van het rookproces kon niet worden aangetoond dat bovengenoemde basiseigenschappen tijdens het rookproces fundamentele wijzigingen ondergingen. Deze kwestie werd ook besproken tijdens de in overweging 5 vermelde hoorzittingen met de raadadviseur-auditeur. Bovendien vallen alle categorieën van het betrokken product, met inbegrip van gerookte forel, onder hoofdstuk 3 van de gecombineerde nomenclatuur (7) en kunnen zij duidelijk worden onderscheiden van bereidingen van vis die onder hoofdstuk 16 van deze nomenclatuur vallen. Wat de verschillende kostenstructuur betreft, hebben de betrokken partijen geen nader bewijs geleverd voor hun argument. Zoals in overweging 30 van de voorlopige verordening is vermeld, is bovendien uit het onderzoek gebleken dat de kostenstructuur van producenten van gerookte filets en andere aanbiedingsvormen wel degelijk vergelijkbaar was. De grootste kosten van elke aanbiedingsvorm, die telkens meer dan de helft van de totale kosten vertegenwoordigen, zijn de kosten voor het kweken van de vis, voornamelijk de kosten van het voer (vismeel en visolie), energiekosten en de kosten van eitjes of jonge vissen. Hoe dan ook is de prijsonderbieding berekend door de prijzen per productsoort te vergelijken, zoals in de overwegingen 112 en 113 van de voorlopige verordening is uiteengezet. Ten slotte werd op basis van de eerdere onderzoeken niet vastgesteld of specifiek geconcludeerd dat gerookte producten van de productomschrijving dienden te worden uitgesloten, zoals in overweging 31 van de voorlopige verordening reeds is uiteengezet. Derhalve werden de desbetreffende argumenten afgewezen.
(20)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen herhaalden de AEA en de Turkse overheid dat de opneming van gerookte forel in de productomschrijving van het huidige onderzoek haaks zou staan op de vroegere praktijk en dat de Commissie niet ten genoegen had verklaard waarom van de vroegere praktijk zou zijn afgeweken.
(21)
In eerdere onderzoeken werd niet vastgesteld of specifiek geconcludeerd dat gerookte producten van de productomschrijving dienden te worden uitgesloten, zoals in overweging 31 van de voorlopige verordening reeds is uiteengezet. Aangezien de klachten in de eerdere onderzoeken immers geen betrekking hadden op gerookte producten, heeft de Commissie niet onderzocht of zij in de productomschrijving van de onderzoeken zouden kunnen zijn opgenomen ingeval zij in de klacht waren opgenomen. Het argument dat in het huidige onderzoek wordt afgeweken van de vroegere praktijk is derhalve onjuist en wordt dan ook afgewezen.
(22)
Aangezien geen andere opmerkingen over het betrokken product of het soortgelijke product werden ontvangen, worden de overwegingen 24 tot en met 32 van de voorlopige verordening bevestigd.
C. SUBSIDIE
1. Overheidssteun voor investeringen in de aquacultuursector
(23)
Aangezien geen opmerkingen over overheidssteun voor investeringen in de aquacultuursector werden ontvangen, worden de overwegingen 38 tot en met 49 van de voorlopige verordening bevestigd.
2. Rechtstreekse en onrechtstreekse subsidies voor forelproducenten
(24)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen hebben een in de steekproef opgenomen producent-exporteur en de Turkse overheid vraagtekens geplaatst bij de methode waarmee de Commissie het bedrag van de gemiddelde onrechtstreekse subsidies had berekend, waarbij de forelproductie slechts in aanmerking werd genomen voor zover zij directe betalingen ontvangt. Zij verzochten de Commissie gebruik te maken van cijfers over de totale forelproductie in de binnenlandse wateren, zoals in september 2014 bekendgemaakt door het Turks Instituut voor Statistiek (8). Na de mededeling van de definitieve bevindingen herhaalden beide belanghebbenden hun argument. De Commissie is van oordeel dat de verstrekte gegevens over de totale forelproductie in de binnenlandse wateren in Turkije tijdens het onderzoektijdvak betrouwbaar zijn, ook al werden deze pas na de controlebezoeken ingediend, en zij heeft dit argument derhalve aanvaard.
(25)
Het gemiddelde bedrag van de onrechtstreekse subsidies werd voor twee in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs dienovereenkomstig gewijzigd van 0,60 TRY naar 0,51 TRY per van niet-verbonden leveranciers aangekochte kg (helevisequivalent), op basis van de volgende berekening:
-
totale toegekende subsidie voor het hele land, zoals opgegeven in het antwoord op de vragenlijst door de Turkse overheid,
-
verminderd met het bedrag van de rechtstreekse subsidie die de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs (Özpekler, Kilic, GMS) hebben ontvangen,
-
verminderd met de vergoeding van 0,2 % die aan de vakbonden wordt overgedragen, een wettelijke voorwaarde om de rechtstreekse subsidie te kunnen ontvangen.
Dit bedrag werd vervolgens gedeeld door het verschil van de totale forelproductie in de binnenlandse wateren en de forelproductie van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs (Özpekler, Kilic, GMS), zoals opgegeven in het antwoord van de Turkse overheid op de vragenlijst.
(26)
Het gemiddelde subsidiebedrag per kg (helevisequivalent) voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs was dus gebaseerd op het bedrag van de ontvangen rechtstreekse subsidies voor het kweken van de vis en, indien van toepassing, het gemiddelde subsidiebedrag dat door de Turkse overheid per van niet-verbonden leveranciers aangekochte kg (helevisequivalent) werd toegekend, d.w.z. 0,51 TRY. Vervolgens werd het totale voordeel uitgedrukt als een percentage van de cif-waarde.
(27)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen heeft een in de steekproef opgenomen producent-exporteur een enigszins gewijzigde berekeningsmethode voorgesteld voor het subsidiebedrag voor grondstoffen die van een andere in de steekproef opgenomen producent-exporteur werden aangekocht. De Commissie heeft dit voorstel aanvaard en de tabel in overweging 31 op grond daarvan aangepast.
(28)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen en vervolgens na de mededeling van de definitieve bevindingen hebben twee in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs aangevoerd dat de Commissie compenserende maatregelen had ingesteld ten aanzien van het aan hen uitbetaalde bedrag van de rechtstreekse subsidie, maar niet ten aanzien van het werkelijke voordeel. De ontvangen bedragen zouden echter belastbaar inkomen vormen. Het toepasselijke vennootschapsbelastingstarief van 20 % in Turkije zou derhalve van het totaalbedrag van de ontvangen rechtstreekse subsidie moeten worden afgetrokken. Artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening zou suggereren dat de „kosten van de aanvraag of andere kosten die noodzakelijk waren om voor de subsidie in aanmerking te komen of om deze te verkrijgen” van het bedrag van het voordeel moeten worden afgetrokken. De producenten-exporteurs waren van mening dat betaling van de toepasselijke vennootschapsbelasting een noodzakelijke voorwaarde is om de aan hen uitbetaalde middelen te ontvangen en derhalve moet worden beschouwd als „andere kosten” die noodzakelijk waren om voor de subsidie in aanmerking te komen of om deze te verkrijgen.
(29)
De Commissie heeft dit argument afgewezen. De basisverordening bevat geen rechtsgrondslag voor de voorgestelde methode. Belastingen kunnen niet worden beschouwd als kosten uit hoofde van artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening. De betaling van de vennootschapsbelasting is verplicht krachtens de Turkse belastingwetgeving en geldt voor alle ondernemingen, ongeacht of zij worden gesubsidieerd. Anders dan de producenten-exporteurs aannemen, is niet de betaling van de vennootschapsbelasting, maar wel het werkelijk kweken van het betrokken product een noodzakelijke voorwaarde om de middelen te ontvangen.
(30)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen en vervolgens na de mededeling van de definitieve bevindingen stelden twee in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs dat zij gedurende lange tijd moeten wachten op de uitbetaling van de subsidies en dat in die periode aanzienlijke financiële kosten werden gemaakt. Derhalve verwachten zij van de Commissie een neerwaartse correctie van het bedrag van het ontvangen voordeel om met deze financiële kosten rekening te houden. In dit verband verwijzen de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs naar overweging 42 van de voorlopige verordening, waarin de Commissie een voordeel had vastgesteld op grond van de btw-vrijstelling voor gekochte machines en waarin zij dit voordeel had gekwantificeerd als „de aan een commerciële bank te betalen interest […] voor de periode totdat de btw is gerestitueerd”.
(31)
Dit argument is ongegrond. De verantwoordelijke overheidsinstanties moeten namelijk de noodzakelijke procedures en controlemechanismen opzetten om een dergelijke uitgebreide subsidieregeling te beheren. Het is dan ook normaal dat het in het kader van een dergelijke regeling met een groot aantal rechthebbende kwekers in de aquacultuursector in Turkije enige tijd in beslag kan nemen voor de subsidies zijn toegekend. De vergelijking met overweging 42 van de voorlopige verordening is misleidend. Het daarin bedoelde btw-voordeel heeft betrekking op een subsidieregeling van de Turkse overheid, terwijl de eventuele financiële kosten gebruikelijke begeleidende kosten zijn waarvan de Turkse overheid geen compensatie beoogt.
(32)
Aangezien geen verdere opmerkingen over rechtstreekse en onrechtstreekse subsidies voor producenten werden ontvangen, worden de overwegingen 50 tot en met 64 van de voorlopige verordening bevestigd.
(33)
Rekening houdend met de opmerkingen van belanghebbenden na de mededeling van de voorlopige bevindingen zijn de rechtstreekse en onrechtstreekse subsidiemarges als volgt:
Rechtstreekse en onrechtstreekse subsidies
Naam van de onderneming
Subsidiemarge
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Zachte leningen
(34)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen en vervolgens na de mededeling van de definitieve bevindingen heeft een in de steekproef opgenomen producent-exporteur aangevoerd dat de Commissie een lening als een tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidie had beschouwd, hoewel deze lening bedoeld was voor investeringen die geen verband hielden met het betrokken product.
(35)
De Commissie heeft dit argument afgewezen. In de loop van het onderzoek werd vastgesteld dat deze producent-exporteur van regenboogforel een dergelijke lening had ontvangen, wat aanleiding geeft tot compenserende maatregelen aangezien het gaat om een specifieke lening voor de aquacultuursector. Dat de regeling in kwestie niet specifiek is gericht op de rechtspersoon die het onderzochte product produceert, doet niet ter zake zolang het programma op zichzelf beschouwd specifiek is en de voordelen ervan verband houden met de productie van het betrokken product. Dit laatste is het geval aangezien de zachte lening de totale financieringskosten van de producent beperkte, wat ook voordelig is voor het betrokken product. Er zijn geen bewijzen geleverd waaruit blijkt dat de betrokken producenten-exporteurs hun financiële middelen zodanig hebben beheerd dat de verstrekte lening geen invloed zou hebben uitgeoefend op de totale financieringskosten van de onderneming.
(36)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen voerde een andere in de steekproef opgenomen producent-exporteur aan dat de Commissie het voordeel van een zachte lening niet correct had verdeeld tussen twee verschillende rechtspersonen binnen dezelfde groep, waarvan slechts een rechtspersoon het betrokken product produceert.
(37)
De Commissie heeft het argument aanvaard en heeft de verdeling van het voordeel gebaseerd op de respectieve omzet van de rechtspersonen. Het toegekende voordeel voor het betrokken product is bijna nihil en moet derhalve niet tot uiting komen in het totale subsidiebedrag.
(38)
Wat de leningen betreft die aanleiding gaven tot compenserende maatregelen heeft een in de steekproef opgenomen producent-exporteur na de mededeling van de voorlopige bevindingen en vervolgens na de mededeling van de definitieve bevindingen vraagtekens geplaatst bij de berekening door de Commissie van de omzetratio die wordt gebruikt in verband met de toewijzing van voordelen aan de uitvoer van het betrokken product naar de Unie. Deze producent-exporteur voerde aan dat om de omzetratio te berekenen met het oog op de vaststelling van het bedrag voor de zachte leningen de uitvoer van het betrokken product moest worden gedeeld door de totale omzet van de onderneming, met inbegrip van de verkoop van forel en andere producten op de binnenlandse markt en de uitvoer ervan naar de EU.
(39)
De Commissie aanvaardde dit argument. De marges op zachte leningen bleven echter ongewijzigd ondanks de nieuwe methode.
(40)
Aangezien geen verdere opmerkingen met betrekking tot zachte leningen werden ontvangen, worden de overwegingen 65 tot en met 81 van de voorlopige verordening bevestigd.
(41)
Rekening houdend met de opmerkingen van belanghebbenden na de mededeling van de voorlopige bevindingen zijn de marges op zachte leningen als volgt:
Preferentiële leningen
Naam van de onderneming
Subsidiemarge
Özpekler
0,3 %
4. Landbouwverzekeringspool en premieondersteuning
(42)
Aangezien geen opmerkingen over de landbouwverzekeringspool en de premieondersteuning werden ontvangen, worden de overwegingen 82 tot en met 90 van de voorlopige verordening bevestigd.
5. Subsidies voor consultancy
(43)
Aangezien geen opmerkingen over subsidies voor consultancy werden ontvangen, wordt overweging 91 van de voorlopige verordening bevestigd.
6. Subsidies voor brandstof en verwijdering van vissersvaartuigen
(44)
Aangezien geen opmerkingen over subsidies voor brandstof en verwijdering van vissersvaartuigen werden ontvangen, wordt overweging 92 van de voorlopige verordening bevestigd.
7. Berekening van de totale subsidiemarges
(45)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen hebben twee in de steekproef opgenomen ondernemingen gewezen op een administratieve afrondingsfout bij de berekening van de totale subsidiemarges. De Commissie heeft het argument aanvaard en onderstaande tabel op grond daarvan aangepast.
(46)
Aangezien geen opmerkingen werden ontvangen over de methode voor het berekenen van de totale subsidiemarges, wordt de in de overwegingen 93 tot en met 98 van de voorlopige verordening beschreven methode bevestigd.
(47)
Rekening houdend met de opmerkingen van belanghebbenden zijn de definitieve subsidiemarges die van toepassing zijn op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, als volgt:
Naam van de onderneming
Subsidiemarge
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Gewogen gemiddelde van de steekproef
7,6 %
Nationale subsidiemarge
9,5 %
D. SCHADE
1. Definitie van de bedrijfstak van de Unie en de productie in de Unie
(48)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen voerde een belanghebbende aan dat de Commissie gegevens van producenten in de Unie die levende vis verwerkten die was aangekocht bij andere producenten in de Unie, niet in aanmerking zou hebben genomen voor de totale productie in de Unie. Deze belanghebbende stelde dat de visverwerkende bedrijfstak van de Unie zo de facto van het onderzoek werd uitgesloten.
(49)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen herhaalde deze belanghebbende zijn opmerkingen en suggereerde deze dat de Commissie i) een geïntegreerde analyse had moeten uitvoeren op basis van de totale gezamenlijke productie van kwekers en verwerkers in de Unie, of ii) een analyse in twee stappen had moeten uitvoeren, bestaande uit een schadeanalyse per segment (enerzijds de kwekers en anderzijds de verwerkers) en een geïntegreerde analyse van de hele bedrijfstak. Daarbij werd aangevoerd dat laatstgenoemde optie met de rechtspraak van de WTO in de zaak EG-zalm (9) en met de vroegere praktijk van de Commissie (10) zou overeenstemmen. De belanghebbende verstrekte echter geen raming van de eventuele effecten van de alternatieve methoden voor de schadeanalyse. Ten slotte stelde dezelfde belanghebbende dat de methode niet consistent is omdat de invoer die bestemd is voor opwerking zowel in het volume van de invoer als in dat van de productie in de Unie is opgenomen.
(50)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen stelde ook de Turkse overheid dat gegevens van producenten in de Unie die levende vis verwerkten die was aangekocht bij andere producenten in de Unie, in de totale productie in de Unie hadden moeten zijn meegerekend.
(51)
Bovendien stelde de Turkse overheid dat in de schadeanalyse en in het onderzoek van de representativiteit wordt uitgegaan van een ander productievolume, wat bijgevolg op onjuistheden zou kunnen wijzen. Voorts herhaalde de Turkse overheid haar opmerking dat het onderzoek van de representativiteit tekortkomingen zou vertonen.
(52)
Het huidige onderzoek betrof alle producenten in de Unie van levende, verse, bevroren en gerookte forellen of filets. Zoals in overweging 10 van de voorlopige verordening is uiteengezet, waren in de steekproef van producenten in de Unie verschillende productiefasen en -typen vertegenwoordigd (productie van levende, verse, bevroren en gerookte forellen of filets) en werd de steekproef representatief geacht voor de bedrijfstak van de Unie als geheel. Daarom is het argument dat de visverwerkende bedrijfstak de facto van het onderzoek werd uitgesloten onjuist en werd het afgewezen.
(53)
Bovendien beschikte de Commissie niet over voldoende gegevens om een analyse per segment van de verschillende productiefasen en -typen te kunnen uitvoeren. Daarenboven is de bedrijfstak van de Unie, zoals in overweging 10 van de voorlopige verordening is opgemerkt, met meer dan 700 midden- en kleinbedrijven sterk gefragmenteerd, waardoor de Commissie geen gegevens over de verschillende segmenten kon verzamelen. Derhalve was de voorgestelde analyse per segment in dit geval niet haalbaar.
(54)
Ten slotte werd er met het oog op de best mogelijke raming van het productievolume voor gekozen de voor opwerking bestemde invoer in de productiecijfers op te nemen. Hoe dan ook maakte de voor opwerking bestemde invoer van het betrokken product (met uitzondering van gerookte forel) volgens deze berekeningsmethode minder dan 3 % van de totale productie in de Unie uit; een alternatieve methode, waarin deze van de productie in de Unie zou worden uitgesloten, zou bijgevolg geen aanzienlijke invloed op deze schade-indicator hebben gehad.
(55)
De berekening van het productievolume is in het onderzoek van de representativiteit en in de schadeanalyse verschillend doordat preciezere informatie beschikbaar werd in de loop van het onderzoek, terwijl het onderzoek van de representativiteit op een voorzichtige beoordeling van het toen beschikbare voorlopige bewijsmateriaal gebaseerd was. De Commissie heeft de specifieke vragen van de Turkse overheid over het onderzoek van de representativiteit ook beantwoord door een op 18 december 2014 verzonden individuele bekendmaking en tijdens de hoorzitting met de raadadviseur-auditeur op 8 januari 2015. Het argument dat in de schadeanalyse mogelijk van een onjuist productievolume wordt uitgegaan omdat die analyse en het onderzoek van de representativiteit op verschillende bronnen berusten, wordt derhalve afgewezen.
(56)
Zoals in overweging 123 van de voorlopige verordening is uiteengezet, waren de gegevens over het productievolume afkomstig van de Federatie van Europese aquacultuurproducenten („FEAP”) en hadden deze betrekking op levende vis af boerderij die in elke lidstaat wordt geproduceerd. Het voor opwerking bestemde deel van de invoer werd toegevoegd aan het productievolume van levende vis in de Unie op grond van informatie die tijdens dit onderzoek werd verzameld en gecontroleerd. Aangezien het productievolume per helevisequivalent wordt berekend, maakt het geen verschil of de berekening gebaseerd is op de eerste vorm van verkoop, levende vis, dan wel op de laatste vorm van verkoop, verwerkte vis. Indien het volume verwerkte vis zou zijn toegevoegd aan het volume levende vis, zoals deze belanghebbende heeft voorgesteld, zou dit tot dubbeltelling hebben geleid. Hoewel het totale productievolume hoofdzakelijk was gebaseerd op gegevens met betrekking tot de productie van levende vis om dubbeltelling te voorkomen, sloot de gebruikte methode geen andere typen van productie in de Unie uit (productie van verse, bevroren en gerookte forellen of filets) en hebben de schadefactoren betrekking op de gehele bedrijfstak van de Unie, d.w.z. levende vis en de verdere verwerking. Anders dan deze belanghebbende had aangevoerd, sloot de methode om het totale volume van de productie in de Unie vast te stellen de forelverwerkende bedrijfstak dus niet uit. Het argument werd derhalve afgewezen.
(57)
Ook indien de methode die de belanghebbende heeft voorgesteld, zou zijn aanvaard en gegevens van producenten in de Unie die levende vis verwerkten, werden toegevoegd aan de gegevens van producenten in de Unie van levende vis, en ook indien dit zou leiden tot een overschatting van bepaalde schade-indicatoren zoals het productievolume, het verkoopvolume, de productiecapaciteit en de werkgelegenheid, dan nog zouden zij hoe dan ook dezelfde ontwikkeling tijdens de beoordelingsperiode vertonen omdat de volumes van de verwerkende bedrijfstak verbonden zijn met de productievolumes van levende vis.
(58)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ingediend, worden de overwegingen 99 en 100 van de voorlopige verordening bevestigd.
2. Verbruik in de Unie
(59)
Zoals in overweging 48 reeds is vermeld, voerde een belanghebbende na de mededeling van de voorlopige bevindingen aan dat de Commissie gegevens van producenten in de Unie die levende vis verwerkten die was aangekocht bij andere producenten in de Unie van levende vis, niet in aanmerking had genomen en dat zij uitsluitend rekening had gehouden met het productievolume van producenten in de Unie die levende vis invoerden voor verdere verwerking. Het totale verbruik in de Unie zou derhalve te laag zijn geraamd. Na de mededeling van de definitieve bevindingen herhaalde de belanghebbende deze opmerking zonder nader bewijs te verstrekken, behalve een hypothetisch voorbeeld met betrekking tot marktaandelen; daarbij voerde hij aan dat de methode van de Commissie om het verbruik in de Unie vast te stellen interne logica mist en tot een overschatting van het marktaandeel van de Turkse invoer leidt.
(60)
Zoals in de overwegingen 52 en 56 is uiteengezet, werd de visverwerkende bedrijfstak van de Unie de facto niet van het onderzoek uitgesloten. Niettemin werden de gegevens over de productie op basis van levende vis (helevisequivalent) berekend om dubbeltelling te voorkomen. Het resultaat zou identiek zijn geweest indien het totale productievolume was berekend op basis van verder verwerkte forel (helevisequivalent). Indien het volume verwerkte vis evenwel zou zijn toegevoegd aan het volume levende vis, zoals deze belanghebbende heeft voorgesteld, zou dit tot dubbeltelling hebben geleid en bijgevolg het totale productievolume en het verbruik in de Unie kunstmatig hebben verhoogd. Terzelfder tijd zouden deze indicatoren, zoals in overweging 57 is uiteengezet, niettemin dezelfde ontwikkeling tijdens de beoordelingsperiode vertonen. Derhalve werden deze argumenten afgewezen.
(61)
De invloed die dit zou hebben op het marktaandeel van de Turkse invoer wordt in overweging 64 behandeld.
(62)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 101 tot en met 105 van de voorlopige verordening bevestigd.
3. Invoer uit het betrokken land
3.1. Volume en marktaandeel van de invoer uit het betrokken land
(63)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen voerde een belanghebbende aan dat de Commissie gegevens van producenten in de Unie die levende vis verwerkten die was aangekocht bij andere producenten in de Unie van levende vis, niet in aanmerking had genomen en dat zij uitsluitend rekening had gehouden met het productievolume van producenten in de Unie die levende vis invoerden voor verdere verwerking. Deze methode zou tot een overschatting van het marktaandeel van de Turkse invoer leiden. Zoals in overweging 59 is vermeld, heeft de belanghebbende geen nader bewijs voor zijn argument verstrekt, behalve een hypothetisch voorbeeld met betrekking tot marktaandelen.
(64)
Zoals in overweging 60 is uiteengezet, werden de gegevens over de productie op basis van levende vis (helevisequivalent) berekend om dubbeltelling te voorkomen. Indien het volume verwerkte vis zou zijn toegevoegd aan het volume levende vis, zoals deze belanghebbende heeft voorgesteld, zou dit tot dubbeltelling en bijgevolg tot een onderschatting van het marktaandeel van de Turkse invoer hebben geleid. Terzelfder tijd zouden deze indicatoren, zoals in overweging 57 is uiteengezet, niettemin dezelfde ontwikkeling tijdens de beoordelingsperiode vertonen. Het argument wordt derhalve afgewezen.
(65)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 106 tot en met 108 van de voorlopige verordening bevestigd.
3.2. Prijs van de invoer uit het betrokken land en prijsonderbieding
(66)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen voerde een belanghebbende aan dat de prijs van de invoer uit Turkije niet op basis van een gemiddelde maar per productsoort moest worden vastgesteld, aangezien de gemiddelde prijs aanzienlijk zou worden beïnvloed door het samengesteld geheel van productsoorten en het gewicht van één specifieke productsoort in dat geheel. Na de mededeling van de definitieve bevindingen herhaalde de belanghebbende deze opmerking zonder nader bewijs voor dit argument te leveren.
(67)
Om de ontwikkeling van de schade-indicatoren met betrekking tot de prijzen van het betrokken product tijdens de beoordelingsperiode globaal vast te stellen en te beoordelen, zoals overeenkomstig artikel 3 van de basisverordening is vereist, is het passend gebruik te maken van een gewogen gemiddelde van de invoerprijs van het betrokken product, zoals omschreven. Gedetailleerde gegevens worden de facto alleen voor het onderzoektijdvak verzameld. Derhalve zijn er geen gegevens per productsoort voor de hele beoordelingsperiode beschikbaar. In ieder geval maakt de gewogen gemiddelde invoerprijs het mogelijk de ontwikkeling voor het betrokken product te beoordelen. De globale ontwikkeling is niet ongeldig indien bepaalde productsoorten een verschillende ontwikkeling zouden vertonen. Ten slotte wordt net van een gewogen prijsgemiddelde uitgegaan om het gewicht van elke productsoort in de veelsoortige samengestelde gehelen in aanmerking te nemen.
(68)
Anderzijds stelde de Commissie, zoals is uiteengezet in de overwegingen 112 en 113 van de voorlopige verordening, de prijsonderbieding tijdens het onderzoektijdvak vast aan de hand van de gewogen gemiddelde verkoopprijzen af fabriek per productsoort die de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie vroegen aan niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie, en heeft zij deze vergeleken met de overeenstemmende gewogen gemiddelde prijzen per productsoort van de invoer van het betrokken product die de in de steekproef opgenomen Turkse medewerkende producenten vroegen aan de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie, vastgesteld op basis van de cif-waarden (kosten, verzekering, vracht), en waar nodig gecorrigeerd voor douanerechten en kosten na invoer.
(69)
Om deze redenen werd het argument afgewezen.
(70)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen maakte dezelfde belanghebbende er bezwaar tegen dat de Commissie geen correctie voor kosten na invoer had toegepast. Naar aanleiding van dit argument heeft de Commissie de beschikbare informatie verder geanalyseerd en heeft zij gebruikgemaakt van de gemiddelde kosten na invoer die werden gedragen door de importeur verbonden met de in de steekproef opgenomen producent-exporteur.
(71)
De prijzen werden per productsoort vergeleken na aftrek van rabatten en kortingen, voor transacties op hetzelfde handelsniveau en zijn, indien nodig, gecorrigeerd. Het resultaat van de vergelijking werd uitgedrukt in procenten van de omzet van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie tijdens het onderzoektijdvak. Rekening houdend met de in overweging 70 beschreven correctie bedroeg de gewogen gemiddelde onderbiedingsmarge van de invoer uit het betrokken land op de markt van de Unie tussen 2 % en 16 % (de gemiddelde onderbiedingsmarge bedroeg 6 %).
(72)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ingediend, worden de overwegingen 109 tot en met 111 en 114 tot en met 117 van de voorlopige verordening bevestigd.
4. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
4.1. Algemene opmerkingen
(73)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen heeft de Turkse overheid de Commissie verzocht om informatie over geaggregeerde macro-economische schade-indicatoren op het niveau van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Zij heeft dit verzoek na de mededeling van de definitieve bevindingen herhaald. Het behoort tot de vaste praktijk van de Commissie dat de macro-economische indicatoren worden vastgesteld en geanalyseerd op het niveau van de Unie en niet op het niveau van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Er wordt namelijk aangenomen dat wat de macro-economische indicatoren betreft, volledige gegevens over de hele bedrijfstak van de Unie, met inbegrip van de gegevens van de in de steekproef opgenomen ondernemingen, een juister beeld van de situatie tijdens de beoordelingsperiode geven dan gegevens van slechts een deel van de bedrijfstak. Dit verzoek werd derhalve afgewezen.
(74)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 118 tot en met 122 van de voorlopige verordening bevestigd.
4.2. Macro-economische indicatoren
4.2.1. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(75)
Zoals in overweging 9 reeds is vermeld, voerde een belanghebbende na de mededeling van de voorlopige bevindingen aan dat de Commissie gegevens van producenten in de Unie die levende vis verwerkten die was aangekocht bij andere producenten in de Unie van levende vis, niet in aanmerking had genomen en dat zij uitsluitend rekening had gehouden met het productievolume van producenten in de Unie die levende vis invoerden voor verdere verwerking. Deze belanghebbende stelde dat het totale volume van de productie in de Unie derhalve te laag zou zijn geraamd.
(76)
Zoals in overweging 52 is uiteengezet, heeft de Commissie de gehele bedrijfstak van de Unie onderzocht, met inbegrip van de producenten van levende, verse, bevroren en gerookte forellen of filets, en zoals in de overwegingen 56 en 60 is uiteengezet, had de door de Commissie gehanteerde methode geen invloed op het totale volume van de productie in de Unie. Dit argument werd derhalve afgewezen.
(77)
De Turkse overheid voerde aan dat de FEAP-gegevens gebaseerd waren op gegevens van slechts 13 lidstaten en dat het totale volume van de productie in de Unie daarom te laag was geraamd.
(78)
De FEAP-gegevens hadden inderdaad geen betrekking op lidstaten met een totaal productievolume van minder dan 1 000 ton (helevisequivalent) per jaar; gezien de geringe hoeveelheden kunnen deze echter geen aanzienlijke invloed op de vastgestelde ontwikkelingen hebben gehad. Bovendien heeft deze belanghebbende niet aangetoond dat de opneming van gegevens over de andere lidstaten enige invloed op het totaalbeeld zou kunnen hebben. Het argument werd derhalve afgewezen.
(79)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen voerde de Turkse overheid aan dat twee lidstaten waarvan de gegevens niet waren opgenomen, namelijk Bulgarije en Roemenië, in 2011 meer dan 1 000 ton hadden geproduceerd. De productievolumes die de Turkse overheid heeft verstrekt, hebben echter vooral betrekking op de productie van grote forel, niet het product waarop dit onderzoek betrekking heeft. Derhalve werd dit argument afgewezen.
(80)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen voerde een belanghebbende aan dat de productiecapaciteit, zoals die blijkt uit overweging 124 van de voorlopige verordening, onjuist was omdat zij zou zijn berekend op basis van een onjuist vastgesteld productievolume, zoals in overweging 75 is gesteld. Bovendien voerde deze belanghebbende aan dat de bezettingsgraad niet mocht worden gebaseerd op de informatie van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, omdat die producenten uiteenlopende productietypen, zoals gerookte forel, produceren, hoewel het productievolume enkel op levende forel gebaseerd zou zijn. Na de mededeling van de definitieve bevindingen voerde deze belanghebbende aan dat de gebruikte formule ten onrechte was gebaseerd op de gemiddelde bezettingsgraad van de in de steekproef opgenomen producenten, in plaats van op specifieke gegevens van enerzijds de bedrijfstak levende vis en anderzijds de verwerkende bedrijfstak. Deze belanghebbende voerde verder aan dat de gegevens van de bedrijfstak van de Unie die aangekochte forel verwerkte bovendien niet waren opgenomen, hetgeen een aanzienlijke invloed zou hebben op de vaststelling van de totale productiecapaciteit in de Unie. Ten slotte voerde deze belanghebbende nog aan dat de capaciteit in geen geval op basis van een formule diende te worden vastgesteld, maar wel op basis van werkelijke gegevens van de producenten in de Unie.
(81)
Zoals in de overwegingen 52, 56 en 60 is beschreven, heeft de Commissie de verwerkende bedrijfstak van de Unie niet van het onderzoek uitgesloten en werd het argument dat het productievolume onjuist berekend was, afgewezen. Zoals in overweging 53 is uiteengezet, beschikte de Commissie bovendien niet over voldoende gegevens om een analyse per segment te kunnen uitvoeren op basis van gegevens van de twee specifieke bedrijfstakken. Om dezelfde reden kon de capaciteit niet worden vastgesteld op basis van werkelijke gegevens van de meer dan 700 midden- en kleinbedrijven in de Unie. Zoals in de overwegingen 123 en 124 van de voorlopige verordening is uiteengezet, liep de door de Commissie vastgestelde bezettingsgraad parallel met het volume van de productie in de Unie. Derhalve werden ook het argument dat de capaciteit op onvolledige cijfers met betrekking tot de totale productie gebaseerd zou zijn, en het argument dat de bezettingsgraad niet mocht worden gebaseerd op de informatie van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie afgewezen. Ook indien de alternatieve berekeningsmethode van het productievolume die de belanghebbende heeft voorgesteld, zou zijn aanvaard en de gegevens van de bedrijfstak van de Unie die in de Unie aangekochte forel verwerkte aan de gegevens van producenten in de Unie van levende vis werden toegevoegd, hetgeen zoals in overweging 56 is uiteengezet tot dubbeltelling zou leiden, dan nog zou de bezettingsgraad dezelfde ontwikkeling tijdens de beoordelingsperiode vertonen. Dit argument werd derhalve afgewezen.
(82)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 123 tot en met 128 van de voorlopige verordening bevestigd.
4.2.2. Verkoopvolume en marktaandeel
(83)
Zoals in overweging 9 reeds is vermeld, voerde een belanghebbende na de mededeling van de voorlopige bevindingen aan dat de Commissie gegevens van producenten in de Unie die levende vis verwerkten die was aangekocht bij andere producenten in de Unie van levende vis, niet in aanmerking had genomen en dat zij uitsluitend rekening had gehouden met het productievolume van producenten in de Unie die levende vis invoerden voor verdere verwerking. Deze belanghebbende voerde aan dat de verwerkende bedrijfstak van de Unie van het onderzoek zou zijn uitgesloten. Derhalve voerde deze belanghebbende aan dat het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie te laag was geraamd en het op basis hiervan berekende marktaandeel onjuist. De belanghebbende heeft na de mededeling van de definitieve bevindingen deze opmerkingen herhaald en gesuggereerd dat de Commissie had moeten steunen op de in overweging 49 bedoelde alternatieve methoden, zonder de relevantie van die methoden in dit verband aan te tonen.
(84)
Om de in de overwegingen 52, 56 en 60 genoemde redenen werd het argument dat het productievolume onjuist berekend was en dat een gedeelte van de bedrijfstak van de Unie in het onderzoek niet in aanmerking was genomen, afgewezen. Bijgevolg werd ook het argument dat het verkoopvolume en het marktaandeel onjuist waren berekend, afgewezen. Zoals in overweging 53 is uiteengezet, was een analyse per segment niet haalbaar en werd de suggestie verworpen. Indien de berekeningsmethode van het verkoopvolume die de belanghebbende heeft voorgesteld evenwel zou zijn aanvaard, zou dit tot dubbeltelling en bijgevolg tot een overschatting van het verkoopvolume en het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie hebben geleid. Terzelfder tijd zouden deze indicatoren, zoals in overweging 57 is uiteengezet, niettemin dezelfde ontwikkeling tijdens de beoordelingsperiode vertonen. Het argument wordt derhalve afgewezen.
(85)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ingediend, worden de overwegingen 129 en 133 van de voorlopige verordening bevestigd.
4.2.3. Groei
(86)
Aangezien hierover geen opmerkingen werden ontvangen, wordt overweging 134 van de voorlopige verordening bevestigd.
4.2.4. Werkgelegenheid en productiviteit
(87)
Zoals in overweging 9 reeds is vermeld, voerde een belanghebbende na de mededeling van de voorlopige bevindingen aan dat de Commissie gegevens van producenten in de Unie die levende vis verwerkten die was aangekocht bij andere producenten in de Unie van levende vis, niet in aanmerking had genomen en dat de werkgelegenheid bijgevolg te laag was geraamd. Na de mededeling van de definitieve bevindingen voerde deze belanghebbende aan dat de gebruikte formule ten onrechte was gebaseerd op werkgelegenheidsgegevens van de in de steekproef opgenomen producenten, in plaats van op gegevens van beide specifieke bedrijfstakken. Deze belanghebbende voerde verder aan dat de gegevens van de bedrijfstak van de Unie die in de Unie aangekochte forel verwerkte bovendien niet waren opgenomen, hetgeen een aanzienlijke invloed zou hebben op de vaststelling van de totale werkgelegenheid in de Unie. Ten slotte voerde deze belanghebbende nog aan dat de werkgelegenheid in geen geval op basis van een formule diende te worden vastgesteld, maar wel op basis van werkelijke gegevens van de producenten in de Unie.
(88)
Om de in de overwegingen 52, 56 en 60 genoemde redenen werd het argument dat een gedeelte van de bedrijfstak van de Unie in het onderzoek niet in aanmerking was genomen, afgewezen. Zoals in overweging 53 is uiteengezet, beschikte de Commissie bovendien niet over voldoende gegevens om een analyse per segment te kunnen uitvoeren op basis van specifieke gegevens van enerzijds de bedrijfstak levende vis en anderzijds de verwerkende bedrijfstak. Om dezelfde reden kon de werkgelegenheid niet worden vastgesteld op basis van werkelijke gegevens van de meer dan 700 midden- en kleinbedrijven in de Unie. Zoals in overweging 136 van de voorlopige verordening is uiteengezet, liep het door de Commissie vastgestelde werkgelegenheidscijfer parallel met het volume van de productie in de Unie. De Commissie heeft namelijk bij de vaststelling van de werkgelegenheidsgegevens rekening gehouden met de gehele bedrijfstak van de Unie, met inbegrip van de verwerkende industrie. Bijgevolg werd ook het argument dat de werkgelegenheid onjuist was vastgesteld, afgewezen. Ook indien de alternatieve berekeningsmethode van het productievolume die de belanghebbende heeft voorgesteld, zou zijn aanvaard en de gegevens van de bedrijfstak van de Unie die in de Unie aangekochte forel verwerkte aan de gegevens van producenten in de Unie van levende vis werden toegevoegd, hetgeen zoals in overweging 56 is uiteengezet tot dubbeltelling zou leiden, dan nog zou de werkgelegenheid dezelfde ontwikkeling tijdens de beoordelingsperiode vertonen. Dit argument werd derhalve afgewezen.
(89)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 135 tot en met 137 van de voorlopige verordening bevestigd.
4.3. Micro-economische indicatoren
4.3.1. Prijzen en factoren die de prijzen beïnvloeden
(90)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen voerde een belanghebbende aan dat de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie niet op basis van een gemiddelde maar per productsoort moesten worden vastgesteld, aangezien de gemiddelde verkoopprijs aanzienlijk zou worden beïnvloed door het samengestelde geheel van productsoorten en het gewicht van één specifieke soort van het betrokken product in dat geheel. Na de mededeling van de definitieve bevindingen herhaalde de belanghebbende deze opmerkingen zonder nader bewijs voor dit argument te leveren.
(91)
Naar analogie met de in de overwegingen 67 en 68 genoemde redenen werd dit argument echter afgewezen.
(92)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 140 tot en met 142 van de voorlopige verordening bevestigd.
4.3.2. Loonkosten
(93)
Aangezien hierover geen opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 143 en 144 van de voorlopige verordening bevestigd.
4.3.3. Voorraden
(94)
Aangezien hierover geen opmerkingen werden ontvangen, wordt overweging 145 van de voorlopige verordening bevestigd.
4.3.4. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
(95)
Aangezien hierover geen opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 146 tot en met 151 van de voorlopige verordening bevestigd.
5. Conclusie inzake schade
(96)
Gezien bovenstaande algemene analyse van de relevante macro- en micro-economische factoren en bij ontbreken van andere opmerkingen wordt de conclusie in de overwegingen 152 tot en met 155 van de voorlopige verordening, dat de gehele bedrijfstak van de Unie met inbegrip van alle verschillende productiefasen en -typen (productie van levende, verse, bevroren en gerookte forellen of filets) aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 8, lid 4, van de basisverordening, bevestigd.
E. OORZAKELIJK VERBAND
1. Gevolgen van de invoer met subsidie
(97)
Aangezien hierover geen opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 157 tot en met 161 van de voorlopige verordening bevestigd.
2. Gevolgen van andere factoren
2.1. Invoer uit derde landen
(98)
Aangezien hierover geen opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 162 tot en met 165 van de voorlopige verordening bevestigd.
2.2. Uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
(99)
Aangezien hierover geen opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 166 en 168 van de voorlopige verordening bevestigd.
2.3. Ontwikkeling van het verbruik
(100)
Aangezien hierover geen opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 169 en 170 van de voorlopige verordening bevestigd.
2.4. Concurrentie met andere vissoorten
(101)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen hebben sommige belanghebbenden nogmaals aangevoerd dat de aanmerkelijke schade voor de bedrijfstak van de Unie werd veroorzaakt door de concurrentie met andere vissoorten. De belanghebbenden verwezen naar onderzoeken (11) waaruit zou blijken dat in porties verdeelde regenboogforel op de Duitse markt met andere vissoorten concurreert. De betrokken partijen voerden ook aan dat niet alleen de concurrentie met grote forel, zalm en pangasius, maar ook die met kabeljauw, heilbot, makreel en roodbaars de schade voor de bedrijfstak van de Unie zou veroorzaken.
(102)
Bovengenoemde onderzoeken waarnaar de betrokken partijen hebben verwezen, leverden met betrekking tot de Duitse markt of de markt van de Unie als geheel geen uitsluitsel ter ondersteuning van de desbetreffende argumenten. Dat zowel het marktaandeel als het volume van de invoer van regenboogforel uit Turkije in de Unie tijdens de hele beoordelingsperiode is gestegen, is bovendien in tegenspraak met deze argumenten.
(103)
Concurrentie met andere vissoorten zou in geen geval de algemene economische en financiële verslechtering van de bedrijfstak van de Unie en in het bijzonder het verlies van marktaandeel ten opzichte van de invoer uit Turkije, die tijdens de beoordelingsperiode gestegen is, kunnen verklaren.
(104)
Op basis hiervan werden de desbetreffende argumenten afgewezen.
(105)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 171 tot en met 175 van de voorlopige verordening bevestigd.
2.5. Administratieve en regelgevingslasten, geografische beperkingen
(106)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen hebben sommige belanghebbenden nogmaals aangevoerd dat in het onderzoek geen rekening werd gehouden met de negatieve gevolgen van de administratieve lasten in de lidstaten.
(107)
In de overwegingen 176 tot en met 178 van de voorlopige verordening werd onderzocht of de schade voor de bedrijfstak van de Unie zou kunnen zijn veroorzaakt door een andere factor, de administratieve en regelgevingslasten met inbegrip van geografische beperkingen voor wat het gebruik van bepaalde gebieden in de lidstaten voor aquacultuurdoeleinden betreft. De betrokken partijen hebben geen nader bewijs voor hun argument geleverd en geen verdere informatie in dit verband verstrekt. Derhalve werd dit argument afgewezen.
(108)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 176 tot en met 178 van de voorlopige verordening bevestigd.
2.6. Prijsdruk door grote detailhandelaren
(109)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen hebben sommige belanghebbenden nogmaals aangevoerd dat in het onderzoek geen rekening werd gehouden met de negatieve gevolgen van de prijsdruk en de sterke onderhandelingspositie van de detailhandel.
(110)
In de overwegingen 179 tot en met 181 van de voorlopige verordening werd onderzocht of de schade voor de bedrijfstak van de Unie zou kunnen zijn veroorzaakt door andere factoren, de prijsdruk en de onderhandelingspositie van de detailhandel. De betrokken partijen hebben geen nader bewijs voor hun argument geleverd en geen verdere informatie in dit verband verstrekt. Derhalve werd dit argument afgewezen.
(111)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 179 tot en met 181 van de voorlopige verordening bevestigd.
2.7. Overinvesteringen, financiële kosten, wisselkoersschommelingen en buitengewone verliezen als gevolg van geschillen
(112)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen hebben sommige belanghebbenden nogmaals aangevoerd dat in het onderzoek geen rekening werd gehouden met de negatieve gevolgen van diverse andere factoren voor afzonderlijke producenten in de Unie, zoals overinvesteringen, milieukwesties en geschillen.
(113)
Deze factoren werden echter behandeld in de overwegingen 182 tot en met 186 van de voorlopige verordening. De betrokken partijen hebben geen nader bewijs voor hun argument geleverd en geen verdere informatie in dit verband verstrekt. Derhalve werd dit argument afgewezen.
(114)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 182 tot en met 186 van de voorlopige verordening bevestigd.
3. Conclusie inzake het oorzakelijk verband
(115)
Gezien het bovenstaande en bij ontbreken van andere opmerkingen worden de overwegingen 187 tot en met 189 van de voorlopige verordening bevestigd, waarin wordt geconcludeerd dat de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden, door de invoer met subsidiëring werd veroorzaakt en dat andere factoren, zij het afzonderlijk of gezamenlijk, dat oorzakelijk verband niet verbreken.
F. BELANG VAN DE UNIE
1. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(116)
Aangezien hierover geen opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 191 tot en met 194 van de voorlopige verordening bevestigd.
2. Belang van de niet-verbonden importeurs
(117)
Na de instelling van de voorlopige maatregelen hebben nog twee importeurs zich kenbaar gemaakt en aangevoerd dat de instelling van rechten op forel uit Turkije voor hen negatieve gevolgen zou hebben. Deze belanghebbenden hebben hun argumenten echter niet onderbouwd. Derhalve werden deze argumenten verworpen.
(118)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 195 en 198 van de voorlopige verordening bevestigd.
3. Belang van gebruikers, consumenten, leveranciers
(119)
Aangezien hierover geen opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 199 tot en met 203 van de voorlopige verordening bevestigd.
4. Conclusie inzake het belang van de Unie
(120)
Gezien het bovenstaande en bij ontbreken van andere opmerkingen wordt overweging 204 van de voorlopige verordening bevestigd, waarin wordt geconcludeerd dat er geen dwingende redenen zijn om te besluiten dat het niet in het belang van de Unie zou zijn om maatregelen in te stellen op de invoer van het betrokken product van oorsprong uit Turkije.
G. COMPENSERENDE MAATREGELEN
(121)
Gelet op de conclusies van de Commissie inzake subsidiëring, schade, het oorzakelijk verband en het belang van de Unie, moeten definitieve compenserende maatregelen worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door de invoer met subsidiëring.
1. Schade opheffend prijsniveau (schademarge)
(122)
In het licht van de in de overwegingen 70 en 71 beschreven correcties werden de schademarges opnieuw berekend zoals in overweging 127 is beschreven.
(123)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 206 tot en met 217 van de voorlopige verordening bevestigd.
2. Definitieve maatregelen
(124)
Gezien het voorgaande en overeenkomstig artikel 15 van de basisverordening moeten definitieve compenserende rechten worden ingesteld overeenkomstig de regel van het laagste recht in artikel 15, lid 1, van de basisverordening. De Commissie heeft de schademarges en de subsidiemarges vergeleken. Het bedrag van de rechten moet worden vastgesteld op het niveau van de subsidiemarge, of van de schademarge indien deze lager is.
(125)
Gezien de hoge mate van medewerking van de Turkse producenten-exporteurs werd het recht voor „alle andere ondernemingen” vastgesteld op het niveau van het hoogste recht dat wordt ingesteld ten aanzien van de ondernemingen die in de steekproef waren opgenomen of die aan het onderzoek hebben meegewerkt. Het recht voor alle andere ondernemingen zal gelden voor de ondernemingen die niet aan het onderzoek hebben meegewerkt.
(126)
Voor de Turkse medewerkende ondernemingen die niet in de steekproef waren opgenomen en die opgenomen zijn in de bijlage, wordt het definitieve recht vastgesteld op het gewogen gemiddelde van de rechten van de in de steekproef opgenomen ondernemingen.
(127)
Gelet op het voorgaande moeten de definitieve compenserende rechten, uitgedrukt in cif-prijs grens Unie, vóór inklaring, worden vastgesteld als volgt:
Onderneming
Subsidiemarge
Schademarge
Compenserend recht
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Andere medewerkende ondernemingen
7,6 %
23 %
7,6 %
Alle andere ondernemingen
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Bovenstaande compenserende maatregelen worden ingesteld in de vorm van ad-valoremrechten, met andere woorden in verhouding tot de waarde van de invoer.
(129)
De bij deze verordening voor bepaalde ondernemingen vastgestelde individuele compenserende rechten zijn gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Zij weerspiegelen dan ook de situatie die bij het onderzoek voor die ondernemingen werd geconstateerd. Deze rechten zijn uitsluitend van toepassing op de invoer van het betrokken product van oorsprong uit het betrokken land en vervaardigd door de genoemde rechtspersonen.
(130)
Op de invoer van het betrokken product dat is geproduceerd door andere ondernemingen die in het dispositief van deze verordening niet uitdrukkelijk worden genoemd, met inbegrip van entiteiten die aan de specifiek genoemde ondernemingen zijn verbonden, is het recht van toepassing dat voor „alle andere ondernemingen” geldt.
(131)
Een onderneming die haar naam wijzigt, mag vragen deze individuele compenserende rechten te blijven toepassen. Dit verzoek moet worden ingediend bij de Commissie (12). Dit verzoek moet alle relevante informatie bevatten waaruit blijkt dat de wijziging geen invloed heeft op het recht van de onderneming om te genieten van het recht dat op haar van toepassing is. Als de naamswijziging van de onderneming geen invloed heeft op het recht om te genieten van het recht dat op haar van toepassing is, zal een bericht over de naamswijziging worden bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie.
(132)
Om een goede toepassing van het compenserende recht te garanderen, moet het voor alle andere ondernemingen vastgestelde residuele recht niet alleen gelden voor de niet-medewerkende producenten-exporteurs in dit onderzoek, maar ook voor producenten die in het onderzoektijdvak geen producten naar de Unie hebben uitgevoerd.
3. Verbintenissen
(133)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen hebben 15 producenten-exporteurs overeenkomstig artikel 13 van de basisverordening prijsverbintenissen aangeboden.
(134)
De Commissie heeft de aangeboden verbintenissen zorgvuldig onderzocht in het licht van de specifieke context van de betrekkingen met Turkije. De Commissie was echter van oordeel dat deze verbintenissen in de huidige procedure niet uitvoerbaar zouden zijn. Redenen hiervoor zijn het grote aantal aanbiedingsvormen van het betrokken product, de aanzienlijke prijsverschillen tussen de verschillende aanbiedingsvormen van het betrokken product en het risico van kruiscompensatie door de verkoop van andere producten aan dezelfde afnemers.
(135)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen voerde een belanghebbende (AEA) aan dat de redenen waarom de verbintenissen niet uitvoerbaar werden geacht onjuist waren. Hij voerde ten eerste aan dat de aanbiedingsvormen in aantal beperkt waren en duidelijk konden worden aangegeven aan de hand van Taric-codes en dat bepaalde aanbiedingsvormen in voorkomend geval konden worden gegroepeerd, ten tweede dat de grote prijsverschillen tussen de verschillende aanbiedingsvormen de uitvoerbaarheid van de verbintenissen niet in het gedrang zouden brengen omdat verschillende minimuminvoerprijzen konden worden vastgesteld voor verschillende aanbiedingsvormen en ten slotte dat vergelijkbare verbintenissen eerder waren aanvaard met betrekking tot andere visproducten (zalm) (13).
(136)
Ten eerste hadden de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs die verbintenissen hebben aangeboden en waarvoor de Commissie over gedetailleerde informatie beschikt, tijdens het onderzoektijdvak zeven verschillende aanbiedingsvormen van het betrokken product uitgevoerd. Deze aanbiedingsvormen kunnen niet duidelijk worden aangegeven aan de hand van Taric-codes. Bovendien kan elke groepering van aanbiedingsvormen met verschillende prijzen leiden tot kruiscompensatie tussen de minimuminvoerprijzen van verschillende aanbiedingsvormen. Ten tweede zou het toezicht op de verbintenissen nog moeilijker uitvoerbaar worden, indien het grote aantal producenten-exporteurs en aanbiedingsvormen in combinatie met de aanzienlijke prijsverschillen tussen de aanbiedingsvormen zou worden gematigd door middel van een groot aantal minimuminvoerprijzen, zoals de belanghebbende had voorgesteld. Ten derde zou het onevenredig veel middelen vereisen en bijgevolg onuitvoerbaar zijn het risico van kruiscompensatie te verminderen door voortdurend toe te zien op een bepaling volgens welke aan dezelfde afnemers geen andere producten meer mogen worden verkocht. Wat ten slotte de zalmzaak betreft, is de onuitvoerbaarheid van de toen aanvaarde verbintenissen gebleken uit de talrijke opzeggingen tijdens de looptijd van de maatregelen. Om deze redenen worden de argumenten dat de verbintenissen in de huidige zaak uitvoerbaar zouden zijn, afgewezen.
(137)
De aangeboden prijsverbintenissen zijn bijgevolg afgewezen.
4. Definitieve inning van het voorlopige recht
(138)
Gezien de hoogte van de vastgestelde subsidiemarges en van de schade die de bedrijfstak van de Unie werd berokkend, dienen de bedragen die uit hoofde van het bij de voorlopige verordening ingestelde voorlopige compenserende recht als zekerheid zijn gesteld, definitief te worden geïnd. De als zekerheid gestelde bedragen die het bedrag van het definitieve compenserende recht overschrijden, worden vrijgegeven.
(139)
De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het bij artikel 15, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad (14) opgerichte comité,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een definitief compenserend recht ingesteld op regenboogforel (Oncorhynchus mykiss):
-
levend, wegende 1,2 kg of minder per stuk, of
-
vers, gekoeld, bevroren en/of gerookt:
-
in gehele staat (met kop („with heads on”)), ook indien ontdaan van kieuwen („whether or not gilled”), ook indien ontdaan van ingewanden („whether or not gutted”), wegende 1,2 kg of minder per stuk, of
-
ontdaan van de kop („heads off”), ook indien ontdaan van kieuwen, ook indien ontdaan van ingewanden, wegende 1 kg of minder per stuk, dan wel
-
in de vorm van filets, wegende 400 g of minder per stuk,
momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 en ex 0305 43 00 (Taric-codes 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 en 0305430011) en van oorsprong uit Turkije.
2. Het definitieve compenserende recht dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van het in lid 1 omschreven en door onderstaande ondernemingen vervaardigde product, is als volgt:
Onderneming
Compenserend recht
Aanvullende Taric-code
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdŞti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.LtdŞti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdŞti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
In de bijlage vermelde ondernemingen
7,6 %
Alle andere ondernemingen
9,5 %
B999
3. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
De krachtens Uitvoeringsverordening (EU) nr. 1195/2014 als zekerheid voor de voorlopige compenserende rechten gestelde bedragen worden definitief geïnd. De als zekerheid gestelde bedragen die het bedrag van het definitieve compenserende recht overschrijden, worden vrijgegeven.
Artikel 3
Wanneer een nieuwe producent-exporteur in Turkije ten genoegen van de Commissie aantoont dat:
-
hij het in artikel 1, lid 1, beschreven product in het onderzoektijdvak (1 januari 2013 tot en met 31 december 2013) niet naar de Unie heeft uitgevoerd,
-
hij niet verbonden is met een exporteur of producent in Turkije voor wie de bij deze verordening ingestelde maatregelen gelden,
-
hij het betrokken product na het onderzoektijdvak waarop de maatregelen zijn gebaseerd daadwerkelijk naar de Unie heeft uitgevoerd of een onherroepelijke contractuele verplichting is aangegaan om een aanzienlijke hoeveelheid van dit product naar de Unie uit te voeren,
kan artikel 1, lid 2, worden gewijzigd door toevoeging van de nieuwe producent-exporteur aan de medewerkende ondernemingen die niet in de steekproef zijn opgenomen en waarvoor bijgevolg het gewogen gemiddelde recht van 7,6 % geldt.
Artikel 4
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 26 februari 2015.