ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 472/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o Evropském roku pro rozvoj (2015)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 209 a čl. 210 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 10. prosince 2013 (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hlavním cílem politiky rozvojové spolupráce je zmírňování chudoby a v konečném důsledku její vymýcení, jak je stanoveno v článku 21 Smlouvy o Evropské unii a v článku 208 Smlouvy o fungování Evropské unie. Celosvětový boj proti chudobě pomůže rovněž vybudovat stabilnější, mírumilovnější a spravedlivější svět s větší mírou prosperity, který by odrážel vzájemnou závislost bohatších a chudších zemí.
(2)
Jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. října 2012 nazvaném „Agenda pro změnu: budoucnost rozvojové politiky EU“, podstatou rozvojové spolupráce je rovněž podpora všech stránek lidského rozvoje a naplňování potřeb lidí ve všech směrech, včetně kulturního rozměru.
(3)
Unie poskytuje pomoc v oblasti rozvojové spolupráce od roku 1957 a je nyní největším dárcem oficiální rozvojové pomoci na světě.
(4)
Lisabonská smlouva pevně ukotvila rozvojovou politiku v rámci vnější činnosti Unie, aby podpořila zájem Unie na vytvoření stabilního a prosperujícího světa. Rozvojová politika pomáhá řešit také další globální výzvy a přispívá k plnění strategie Evropa 2020, uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“.
(5)
Unie zaujímá vedoucí postavení při vytváření a provádění koncepce soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, která je zaměřena na posílení součinnosti mezi politikami, jež se pomoci bezprostředně netýkají, a rozvojovými cíli, s cílem zajistit, aby politiky Unie podporovaly potřeby rozvojových zemí související s rozvojem nebo přinejmenším aby nebyly v rozporu s cílem vymýtit chudobu.
(6)
V roce 2000 se mezinárodní společenství zavázalo, že do roku 2015 uskuteční konkrétní kroky v boji proti chudobě, a to přijetím rozvojových cílů tisíciletí, jež byly schváleny Unií a členskými státy.
(7)
Ve společném prohlášení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: „Evropský konsenzus“ (3), který i nadále tvoří nejkomplexnější základ rozvojové spolupráce Unie, se Unie vyzývá, aby pomáhala posilovat úlohu nových členských států jakožto nových dárců.
(8)
Náš svět prošel v posledních letech obrovskými změnami, včetně výrazných globálních posunů v hospodářské a politické rovnováze. Na světovou scénu vstoupili noví aktéři, včetně soukromých a jiných nestátních subjektů. I když většina celosvětového hrubého domácího produktu připadá na rozvinuté a rychle se rozvíjející ekonomiky, rychle se rozvíjející země se stávají nejdůležitější hybnou silou celosvětového růstu a již nyní mají výrazný vliv na světovou ekonomiku.
(9)
Životně důležitá je v rychle se měnícím světě kontinuita podpory rozvojové spolupráce. Přibližně 1,3 miliardy lidí stále ještě žije v extrémní příjmové chudobě a potřeby pro lidský rozvoj mnoha dalších nejsou dosud uspokojeny. Téměř všude na světě se prohloubily nerovnosti v rámci jednotlivých zemí. Přirozené životní prostředí se ocitá pod stále vyšším tlakem a důsledky změny klimatu obzvláště těžce dopadají na rozvojové země. Tyto problémy jsou univerzální a vzájemně spolu souvisejí, proto je musí řešit všechny země společně.
(10)
Byly zahájeny diskuse o rámci na období po roce 2015: v návaznosti na sdělení Komise ze dne 13. října 2011 nazvané „Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU: Agenda pro změnu“ a na závěry Rady ze dne 14. května 2012 týkající se Agendy pro změnu, která již vedly k zásadní změně orientace rozvojové politiky Unie, Komise vyjádřila svůj názor ve sdělení ze dne 27. února 2013 nazvaném „Důstojný život pro všechny: skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost“, a ve svých závěrech ze dne 25. června 2013 Rada přijala „Souhrnný rámec na období po roce 2015“, jejichž cílem je vyřešit nedostatky stávajícího rámce pro rozvoj a stanovit společný postup pro vytvoření zastřešujícího mezinárodního rámce, jenž by řešil tematiku vymýcení chudoby společně s problémy týkajícími se udržitelnosti.
(11)
Rok 2015 by měl být symbolickým a zároveň rozhodujícím rokem, neboť je posledním rokem pro dosažení společně dohodnutých rozvojových cílů tisíciletí, a nabízí tedy jedinečnou příležitost zhodnotit mezinárodní závazky. Rok 2015 bude rovněž rokem, ve kterém by měla být přijata zásadní mezinárodní rozhodnutí o rámci pro rozvoj, který má v příštích desetiletích nahradit rámec pro rozvojové cíle tisíciletí.
(12)
Rok 2015 je vhodným rokem k předložení výsledků rozvojové politiky Unie, kterých bylo dosaženo v návaznosti na uplatnění zásad stanovených ve sdělení Komise o Agendě pro změnu.
(13)
Rok 2015 bude také rokem, během kterého se v členských státech uskuteční důležité mezinárodní události, jako je Světová výstava „Nasytit planetu - energie pro život“ v Miláně, jež budou představovat zvláštní příležitost k diskuzi o celosvětové rozvojové politice a k uskutečnění rozsáhlého informování veřejnosti o udržitelném rozvoji a s ním spojených otázkách.
(14)
Ve svém usnesení o Agendě o změně vyzval Evropský parlament Komisi, aby vyhlásila rok 2015 Evropským rokem pro rozvoj, a vyjádřil naději, že takové opatření zvýší viditelnost rozvojové spolupráce.
(15)
Rok 2015 by měl tedy být vyhlášen Evropským rokem pro rozvoj (dále jen „evropský rok“) s cílem zvýšit povědomí veřejnosti o stávající orientaci rozvojové politiky Unie. Je třeba přinést informace o tom, jak může Unie hledící za své hranice pomoci se zajištěním celosvětové udržitelnosti. V tomto kontextu je třeba více hovořit o celosvětové vzájemné závislosti a o tom, že rozvoj je víc než pouhá pomoc.
(16)
Klíčem k zajištění úspěšného dopadu činnosti Unie v oblasti rozvoje je míra podpory veřejnosti, politické podpory a účinného a účelného vynakládání veřejných prostředků za účelem dosažení výsledků v oblasti rozvoje. Evropský rok by proto měl být příležitostí ke zvyšování informovanosti, mimo jiné i prostřednictvím veřejné politické diskuze a vzdělávání o otázkách rozvoje, podnětem k větší aktivitě v této oblasti a k výměně osvědčených postupů mezi členskými státy, místními a regionálními orgány, občanskou společností, soukromým sektorem, sociálními partnery a mezinárodními subjekty a organizacemi, které se zabývají problematikou rozvoje. Měl by pomoci soustředit politickou pozornost na tuto problematiku a mobilizovat všechny zúčastněné strany, aby se prosadila a podpořila další opatření a iniciativy na úrovni Unie a členských států ve spolupráci s příjemci rozvojové pomoci a jejich zástupci.
(17)
V rámci evropského roku by se měla zvýšit informovanost o všech formách diskriminace na základě pohlaví, kterým čelí ženy a dívky v různých regionech, zejména pokud jde o přístup ke vzdělání, k pracovním příležitostem a k systémům zdravotnictví a o nucené sňatky, sexuální vykořisťování, mrzačení pohlavních orgánů a jiné podobné praktiky.
(18)
Ze zvláštního průzkumu Eurobarometr č. 392 zveřejněného v říjnu 2012 a nazvaného „Globální solidarita: Evropané a rozvojová pomoc“ vyplynulo, že pomoc lidem v partnerských zemích se u občanů Unie těší silné podpoře ve výši 85 %. Jak se uvádí v tomto průzkumu, navzdory současné hospodářské situaci se více než šest občanů z deseti domnívá, že by mělo dojít ke zvýšení pomoci poskytované osobám v partnerských zemích. Zároveň z tohoto průzkumu jasně vyplynulo, že lidé toho o rozvojové spolupráci Unie mnoho nevědí; toto zjištění implikuje potřebu lepší komunikace s lidmi.
(19)
Účinná koordinace aktivit všech partnerů působících na úrovni Unie a na celostátní, regionální a místní úrovni je condicio sine qua non skutečně účinného evropského roku. Při prosazování rozvojové politiky Unie hrají v tomto případě obzvláště důležitou roli místní a regionální partneři.
(20)
Různorodé vnitrostátní socioekonomické a kulturní kontexty a citlivé otázky vyžadují, aby se činnosti v rámci evropského roku decentralizovaly na vnitrostátní úroveň, a to v souladu s článkem 58 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4). Stanovení priorit na vnitrostátní úrovni by však mělo být koordinováno spolu s Komisí s cílem zajistit soulad se strategickými cíli evropského roku. Pro zajištění synergického působení a úspěšný průběh evropského roku je důležitá v prvé řadě pečlivá koordinace činnosti Komise a členských států.
(21)
Účast na financovaných činnostech evropského roku by měla být kromě členských států umožněna i kandidátským zemím, na něž se vztahuje předvstupní strategie, a to v souladu se všeobecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení. Je třeba podporovat koordinaci s vnitrostátními opatřeními, zejména s vnitrostátními programy pro rozvojové vzdělávání a zvyšování informovanosti. Míra a forma zapojení do evropského roku by měla být na zvážení každého členského státu.
(22)
Měla by být zajištěna soudržnost a doplňkovost s dalšími právními předpisy a akcemi Unie, zejména s nástrojem pro rozvojovou spolupráci zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (5), včetně programu pro rozvojové vzdělávání a zvyšování informovanosti, s Evropským rozvojovým fondem, evropským nástrojem sousedství zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6) a s dalšími nástroji Unie pro financování vnější činnosti, které mají význam pro rozvojovou politiku.
(23)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případně správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(24)
Aby bylo možné optimalizovat účinnost a účelnost akcí plánovaných na evropský rok, je důležité, aby byl soubor přípravných akcí proveden v roce 2014.
(25)
Komise již přijala nejrůznější opatření na podporu politik rozvoje a ke zvýšení informovanosti občanů o rozvojové spolupráci. Pro účely evropského roku by se tato stávající opatření měla využívat co nejvíce.
(26)
Primární odpovědnost za zvyšování povědomí občanů o problematice rozvoje leží na členských státech. Akce na úrovni Unie doplňuje iniciativy přijímané na celostátní, regionální a místní úrovni, jak je zdůrazněno v politickém prohlášení nazvaném „Partnerství pro komunikaci o Evropě“, které dne 22. října 2008 podepsal Evropský parlament, Rada a Komise.
(27)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, vzhledem k potřebě mnohostranných partnerství, nadnárodní výměny informací, zvyšování povědomí o této problematice napříč Unií a šíření osvědčených postupů, ale spíše jich, z důvodu rozsahu evropského roku, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2015 se vyhlašuje „Evropským rokem pro rozvoj“ (dále jen „evropský rok“).
Motto evropského roku zní „Náš svět, naše důstojnost, naše budoucnost“.
Článek 2
Cíle
Cílem evropského roku je:
a)
informovat občany Unie o rozvojové spolupráci Unie a členských států a zdůraznit přitom výsledky, jichž Unie jakožto globální aktér spolu s členskými státy dosáhla a v jejichž dosahování bude v souladu s nejnovějšími jednáními o zastřešujícím rámci na období po roce 2015 pokračovat;
b)
podporovat přímé zapojení, kritické myšlení a aktivní zájem občanů Unie a zúčastněných stran o rozvojovou spolupráci, mimo jiné i o vytváření a provádění politik a
c)
zvýšit informovanost o přínosech rozvojové spolupráce Unie nejen z hlediska příjemců rozvojové pomoci Unie, ale také občanů Unie, a dospět k širšímu pochopení provázanosti politik v oblasti rozvoje, a podpořit mezi občany v Evropě a občany v rozvojových zemích smysl pro společnou odpovědnost, solidaritu a příležitosti v měnícím se a stále více vzájemně provázaném světě.
Článek 3
Opatření
1. Opatření přijatá k dosažení cílů evropského roku zahrnují tato opatření, která mohou být organizována na úrovni Unie a na celostátní, regionální nebo místní úrovni, jak je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí, a v souladu s čl. 6 odst. 5 v partnerských zemích:
a)
sdělovací kampaně za účelem šíření klíčových sdělení zaměřené na širokou veřejnost i na konkrétnější cílové skupiny, zejména na mladé lidi a další klíčové cílové skupiny, a to i prostřednictvím sociálních médií;
b)
pořádání konferencí, akcí a iniciativ ve spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami s cílem podpořit aktivní účast a diskusi a zvýšit informovanost na všech úrovních;
c)
konkrétní opatření v členských státech zaměřená na podporu cílů evropského roku, zejména prostřednictvím vzdělávání o otázkách rozvoje, výměny informací a sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi celostátními, regionálními, místními správami a jinými organizacemi, a
d)
provádění studií a průzkumů a šíření jejich výsledků.
2. Komise může označit další opatření jako přínosná pro cíle evropského roku a umožnit, aby odkazy na evropský rok a jeho motto mohly být použity k propagaci těchto opatření za podmínky, že budou přispívat k dosažení těchto cílů.
Článek 4
Koordinace s členskými státy
1. Komise vyzve členské státy, aby každý z nich jmenoval svého národního koordinátora pověřeného organizací účasti tohoto členského státu na evropském roce. Členské státy informují o takovém jmenování Komisi.
2. Národní koordinátoři v úzké spolupráci s Komisí konzultují a spolupracují s celou řadou příslušných zúčastněných stran, včetně občanské společnosti a soukromého sektoru, vnitrostátních parlamentů, sociálních partnerů a případně vnitrostátních agentur, a to na federální nebo nižší správní úrovni, včetně regionálních a místních orgánů, případně s příslušnými přidruženými zámořskými zeměmi a územími, nebo s kontaktními místy pro příslušné programy Unie.
3. Komise vyzve členské státy, aby jí do 1. září 2014 předložily svůj pracovní program, v němž budou uvedeny podrobnosti o vnitrostátních činnostech plánovaných na evropský rok v souladu s cíli evropského roku a s podrobnostmi o opatřeních uvedenými v příloze.
4. Před schválením pracovních programů Komise ověří, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7), že navrhovaná opatření jsou v souladu s cíli evropského roku.
Článek 5
Účast
Činností v rámci evropského roku, které mají být financovány z rozpočtu Unie, se mohou účastnit členské státy a kandidátské země, na něž se vztahuje předvstupní strategie, v souladu se všeobecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie a provádění
1. Komise provádí toto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména prostřednictvím přijetí nezbytných rozhodnutí o financování v souladu s nařízeními zřizujícími nástroje pro financování vnější činnosti, která se týkají dotčených akcí, tedy nástroj pro rozvojovou spolupráci, evropský nástroj pro demokracii a lidská práva ve světě zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (8), evropský nástroj sousedství, nástroj přispívající ke stabilitě a míru zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (9), nástroj předvstupní pomoci zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (10) a nástroj partnerství pro spolupráci se třetími zeměmi zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (11) (dále jen „nástroje pro financování vnější činnosti“).
2. Komise spolu s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) úzce spolupracuje s Evropským parlamentem, Radou a členskými státy, Evropským hospodářským a sociálním výborem, Výborem regionů a s orgány a sdruženími působícími na úrovni Unie v oblasti problematiky rozvoje.
3. Komise uspořádá zasedání národních koordinátorů s cílem koordinovat provádění evropského roku a vyměňovat informace o jeho provádění na úrovni Unie a členských států. Komise může pozvat zástupce občanské společnosti a regionálních a místních orgánů a členy Evropského parlamentu, aby se těchto zasedání účastnili jako pozorovatelé.
4. Komise uspořádá zasedání všech příslušných zúčastněných stran zapojených do rozvojové spolupráce Unie, které jí budou nápomocny při provádění evropského roku na úrovni Unie. Na tato zasedání jsou zváni národní koordinátoři.
5. Komise zajistí, aby se téma evropského roku stalo prioritou sdělovacích činností jejích zastoupení v členských státech a delegací EU v partnerských zemích. Pokud jde o jejich účast na činnostech souvisejících s evropským rokem, a to bez ohledu na to, zda probíhají v Unii, nebo ve třetích zemích, je podpora rozvojovým partnerům ve třetích zemích poskytována prostřednictvím delegací EU a zámořské země a území jsou podporovány příslušnou institucionální cestou.
6. ESVČ a delegace EU učiní z evropského roku nedílnou součást své současné informační a sdělovací činnosti.
Článek 7
Soudržnost a doplňkovost
V souladu s nařízeními zřizujícími nástroje pro financování vnější činnosti, která se týkají dotčených akcí, Komise zajistí, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními a regionálními opatřeními, která přispívají k dosažení cílů evropského roku, a aby v plné míře doplňovala stávající unijní, celostátní a regionální opatření.
Článek 8
Zvláštní ustanovení o finanční a nefinanční podpoře
1. Celounijní opatření uvedená v části A přílohy vedou k zadávání veřejných zakázek nebo udělování grantů financovaných Unií v souladu s hlavou V a VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Celounijní opatření uvedená v části B přílohy mohou být spolufinancována Unií.
3. Komise může postupem uvedeným v části C přílohy poskytnout spolufinancování každému národnímu koordinátorovi.
4. Je-li to vhodné, mohou být stávající programy, které přispívají k podpoře rozvoje, použity k podpoře evropského roku, a to aniž jsou dotčeny jejich cíle a rozpočty. Ve vnitrostátních pracovních programech lze rovněž zohlednit mimořádné úsilí členských států při řízení akcí a činnosti v oblasti mezinárodního rozvoje.
5. Komise může poskytnout nefinanční podporu činnostem prováděným veřejnými a soukromými organizacemi, které jsou v souladu s čl. 3 odst. 2.
6. Aby byla opatření způsobilá pro financování podle tohoto rozhodnutí, musejí účinně využívat veřejné zdroje, musejí přinášet přidanou hodnotu a musejí být orientována na výsledky.
Článek 9
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět audit na základě kontroly veškerých dokladů a kontrol a inspekcí na místě u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie na základě tohoto rozhodnutí.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) je oprávněn provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie, pokud jde o grantovou dohodu, rozhodnutí o grantu nebo smlouvu, které jsou financovány podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv a hodnocení
Do 31. prosince 2016 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení opatření stanovených v tomto rozhodnutí, aby bylo možné zvážit vhodné návazné kroky.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
BESLUIT Nr. 472/2014/EU VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD
van 16 april 2014
over het Europees Jaar voor ontwikkeling (2015)
HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 209 en artikel 210, lid 2,
Gezien het voorstel van de Europese Commissie,
Na toezending van het ontwerp van wetgevingshandeling aan de nationale parlementen,
Gezien het advies van het Europees Economisch en Sociaal Comité van 10 december 2013 (1),
Handelend volgens de gewone wetgevingsprocedure (2),
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Het beleid inzake ontwikkelingssamenwerking heeft als voornaamste doel de terugdringing, en, op lange termijn, de uitbanning van armoede, als bepaald in artikel 21 van het Verdrag betreffende de Europese Unie (TEU) en artikel 208 van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie. Het bestrijden van armoede wereldwijd helpt bijdragen tot een stabielere, vreedzamere, welvarendere en rechtvaardigere wereld, die de onderlinge afhankelijkheid van de rijkere en de armere landen weerspiegelt.
(2)
Zoals verklaard in de resolutie van het Europees Parlement van 23 oktober 2012 met als titel „Een agenda voor verandering: de toekomst van het EU-ontwikkelingsbeleid”, bestaat ontwikkelingssamenwerking eveneens uit het stimuleren van menselijke ontwikkeling en de zelfontplooiing van de mens in alle opzichten, met inbegrip van de culturele dimensie.
(3)
De Unie verstrekt sinds 1957 bijstand voor ontwikkelingssamenwerking en is nu wereldwijd de grootste donor van officiële ontwikkelingshulp.
(4)
Met het Verdrag van Lissabon werd het ontwikkelingsbeleid stevig verankerd in het externe optreden van de Unie, ter ondersteuning van haar belang bij een stabiele en welvarende wereld. Het ontwikkelingsbeleid helpt ook andere wereldwijde uitdagingen aan te gaan en draagt bij aan de Europa 2020-strategie, die is omschreven in de mededeling van de Commissie van 3 maart 2010 met als titel „Europa 2020, een strategie voor slimme, duurzame en inclusieve groei”.
(5)
De Unie is een voortrekker geweest bij het opstellen en toepassen van het concept van beleidssamenhang op het vlak van ontwikkeling, waarmee wordt gestreefd naar sterkere synergiën tussen niet op ontwikkelingshulp gerichte beleidsmaatregelen en ontwikkelingsdoelstellingen om ervoor te zorgen dat het beleid van de Unie de ontwikkelingsnoden van ontwikkelingslanden ondersteunt of ten minste niet in strijd is met de doelstelling van de uitbanning van armoede.
(6)
In 2000 verbond de internationale gemeenschap zich ertoe om uiterlijk in 2015 concrete maatregelen te nemen om armoede te bestrijden; daartoe werden de millenniumdoelstellingen voor ontwikkeling (Millennium Development Goals - MDG's) vastgesteld, die ook werden aanvaard door de Unie en de lidstaten.
(7)
De gemeenschappelijke verklaring van de Raad en de vertegenwoordigers van de regeringen der lidstaten, in het kader van de Raad bijeen, het Europees Parlement en de Commissie betreffende het ontwikkelingsbeleid van de Europese Unie: „De Europese consensus” (3), die nog steeds de meest uitgebreide grondslag voor de ontwikkelingssamenwerking van de Unie vormt, roept de Unie op om de rol van de nieuwe lidstaten als nieuwe donoren te helpen versterken.
(8)
De afgelopen jaren is de wereld ingrijpend veranderd, met onder meer grote verschuivingen in het wereldwijde economische en politieke evenwicht. Nieuwe actoren, met inbegrip van actoren uit de private sector en niet-gouvernementele organisaties, zijn op het wereldtoneel verschenen. Hoewel ontwikkelde en opkomende economieën het grootste deel van het wereldwijde bruto binnenlands product voor hun rekening nemen, vervullen die laatste nu een sleutelrol voor de totstandkoming van wereldwijde groei en hebben zij nu al een belangrijk effect op de wereldeconomie.
(9)
De voortzetting van steun voor ontwikkelingssamenwerking is cruciaal in een snel veranderende wereld. Ongeveer 1,3 miljard mensen leven nog steeds van een extreem laag inkomen en de menselijke ontwikkelingsbehoeften van vele anderen zijn nog steeds niet vervuld. In de meeste delen van de wereld zijn de ongelijkheden binnen de landen toegenomen. De natuurlijke omgeving staat onder toenemende druk en de ontwikkelingslanden worden bijzonder zwaar getroffen door de gevolgen van klimaatverandering. Die uitdagingen zijn universeel en nauw met elkaar verweven en moeten door alle landen samen worden aangepakt.
(10)
De besprekingen over een kader na 2015 zijn van start gegaan: voortbouwend op de mededeling van de Commissie van 13 oktober 2011 met als titel „Het EU-ontwikkelingsbeleid trefzekerder maken: een agenda voor verandering”, en de conclusies van de Raad van 14 mei 2012 over de agenda voor verandering, die al hebben geleid tot een grote heroriëntatie van het ontwikkelingsbeleid van de Unie, heeft de Commissie haar standpunten uiteengezet in de mededeling van 27 februari 2013 met als titel „Een waardig leven voor iedereen: armoede uitroeien en de wereld een duurzame toekomst geven”, en heeft de Raad in zijn conclusies van 25 juni 2013„De Overkoepelende post 2015-agenda” vastgesteld, bedoeld om de lacunes van het huidige ontwikkelingskader aan te pakken en een gezamenlijke aanpak uiteen te zetten om de problematiek rond het uitbannen van de armoede en duurzaamheid samen te brengen in een overkoepelend internationaal kader.
(11)
Het jaar 2015 moet een symbolisch scharnierjaar worden, want het is het laatste jaar waarin de collectief afgesproken MDG's bereikt moeten worden en het is dus een unieke gelegenheid om de stand van zaken op te maken van de internationale afspraken. Het jaar 2015 zal ook het jaar zijn waarin belangrijke internationale beslissingen inzake het ontwikkelingskader moet worden genomen die de MDG's voor de komende decennia moeten vervangen.
(12)
Het jaar 2015 is het geschikte moment om de resultaten voor te leggen van het ontwikkelingsbeleid van de Unie na de uitvoering van de beginselen die werden bepaald in de mededeling van de Commissie over een agenda voor verandering.
(13)
Het jaar 2015 zal ook het jaar zijn waarin in de lidstaten eveneens belangrijke internationale evenementen plaatsvinden, zoals de universele expo „Voedsel voor de planeet - Energie voor het leven” in Milaan, die een bijzondere gelegenheid vormt om het mondiale ontwikkelingsbeleid te bespreken en voedselzekerheid en duurzame ontwikkeling ten volle onder de aandacht van het publiek te brengen.
(14)
In zijn resolutie over een agenda voor verandering heeft het Europees Parlement de Commissie gevraagd om 2015 uit te roepen tot het Europees Jaar voor ontwikkeling, in de hoop dat hiermee het profiel van ontwikkelingssamenwerking wordt versterkt.
(15)
Het jaar 2015 moet derhalve aangeduid worden als een Europees Jaar voor ontwikkeling („het Europees jaar”) om tijdig een gelegenheid te scheppen waarbij de oriëntatie van het huidige ontwikkelingsbeleid van de Unie algemeen bekend wordt gemaakt bij het publiek. Er is informatie nodig over de wijze waarop een Unie die openstaat voor de wereld kan bijdragen tot wereldwijde duurzaamheid. Dat houdt ook een grotere bewustwording in van onze mondiale onderlinge afhankelijkheid en moet ook aantonen dat ontwikkeling meer inhoudt dan alleen maar hulp.
(16)
Voor het succes van het ontwikkelingsoptreden van de Unie is het cruciaal dat het zo veel mogelijk steun geniet bij de bevolking alsmede op politiek vlak en bewijs levert van doeltreffend en efficiënt gebruik van overheidsmiddelen om ontwikkelingsresultaten te bereiken. Het Europees jaar moet dan ook een katalysator zijn voor de bewustmaking, onder meer door een openbaar politiek debat en voorlichting over ontwikkelingssamenwerking, de activering en de uitwisseling van beste praktijken tussen lidstaten, lokale en regionale autoriteiten, het maatschappelijk middenveld, sociale partners, de private sector en internationale entiteiten en organisaties die betrokken zijn bij zaken betreffende ontwikkeling. Het moet ertoe bijdragen de politieke aandacht te concentreren en alle betrokkenen te mobiliseren om de verdere acties en initiatieven op het niveau van de Unie en de lidstaten vooruit te helpen, samen met de begunstigden van ontwikkelingsbijstand en hun vertegenwoordigers.
(17)
Het Europees jaar moet aangegrepen worden om het besef te laten doordringen dat vrouwen en meisjes in diverse regio's blootstaan aan allerlei vormen van genderdiscriminatie, met name wat toegang tot onderwijs, werkgelegenheid en gezondheidszorg betreft, en aan gedwongen uithuwelijking, seksuele uitbuiting, genitale verminking en andere kwalijke praktijken.
(18)
De speciale Eurobarometer 392, bekendgemaakt in oktober 2012, met als titel „Solidariteit over de hele wereld - Europeanen en ontwikkeling” liet zien dat 85 % van de burgers van de Unie duidelijk voorstander waren van het bieden van hulp aan mensen in partnerlanden. Ondanks het huidige economische klimaat zijn, volgens dat verslag, ruim zes van de tien burgers van mening dat de hulp aan mensen in partnerlanden moet worden uitgebreid. Tegelijk toont dat verslag ook een duidelijk gebrek aan kennis over de ontwikkelingssamenwerking van de Unie aan, waaruit blijkt dat betere communicatie nodig is.
(19)
Efficiënte coördinatie tussen alle partners die bijdragen, op het niveau van de Unie en op nationaal, regionaal en lokaal niveau, is een grondvoorwaarde om het Europees jaar doeltreffend te maken. Lokale en regionale partners spelen in dit geval een belangrijke rol bij het promoten van het ontwikkelingsbeleid van de Unie.
(20)
Uiteenlopende nationale sociaaleconomische en culturele contexten en gevoeligheden zorgen ervoor dat sommige activiteiten in het kader van het Europees jaar gedecentraliseerd tot op nationaal niveau moeten verlopen, overeenkomstig artikel 58 van Verordening (EU, Euratom) nr. 966/2012 van het Europees Parlement en de Raad (4). De vaststelling van beleidsprioriteiten op nationaal niveau moet evenwel worden gecoördineerd met de Commissie om de samenhang te waarborgen met de strategische doelstellingen van het Europees jaar. Een nauwe samenwerking tussen de activiteiten van de Commissie en die van de lidstaten is van het grootste belang om synergiën tot stand te brengen en het Europees jaar tot een succes te maken.
(21)
Naast de lidstaten, moet deelname aan activiteiten die worden gefinancierd in het kader van het Europees jaar openstaan voor kandidaat-lidstaten die onder een pretoetredingsstrategie vallen, overeenkomstig de algemene beginselen en de algemene voorwaarden voor deelname van deze landen aan programma's van de Unie, die respectievelijk in de kaderovereenkomsten en de besluiten van de Associatieraden zijn vastgesteld. Coördinatie met nationale maatregelen, in het bijzonder met nationale programma's inzake voorlichting over ontwikkelingssamenwerking en bewustmaking (Development Education and Awareness Raising - Dear), moet worden aangemoedigd. Elke lidstaat moet zelf kunnen blijven bepalen in welke mate en vorm zij bij het Europees jaar betrokken wil worden.
(22)
Er moet worden toegezien op de samenhang en complementariteit met andere wetgeving en acties van de Unie, in het bijzonder met het Instrument voor ontwikkelingssamenwerking, zoals vastgesteld bij Verordening (EU) nr. 233/2014 van het Europees Parlement en de Raad (5), met inbegrip van het Dear-programma, het Europees Ontwikkelingsfonds, het Europees nabuurschapsinstrument, zoals vastgesteld bij Verordening (EU) nr. 232/2014 van het Europees Parlement en de Raad (6), en andere instrumenten van de Unie voor de financiering van extern optreden die relevant zijn voor het ontwikkelingsbeleid.
(23)
De financiële belangen van de Unie moeten worden beschermd met evenredige maatregelen in de hele uitgavencyclus, onder meer op het gebied van de preventie, opsporing en het onderzoek van onregelmatigheden, de terugvordering van verloren gegane, ten onrechte betaalde of onjuist bestede financiële middelen, en, waar nodig, met administratieve en financiële sancties overeenkomstig Verordening (EU, Euratom) nr. 966/2012.
(24)
Om de doeltreffendheid en efficiëntie van de activiteiten in het kader van het Europees jaar te optimaliseren, is het van belang dat een aantal voorbereidende acties wordt ondernomen in 2014.
(25)
De Commissie heeft al verscheidene maatregelen genomen om het ontwikkelingsbeleid te promoten en burgers van de Unie te informeren over ontwikkelingssamenwerking. Van die bestaande maatregelen moet zo veel mogelijk gebruik worden gemaakt voor het Europees jaar.
(26)
Het zijn in de eerste plaats de lidstaten die moeten zorgen voor de bewustmaking van burgers met betrekking tot ontwikkelingskwesties. Maatregelen op het niveau van de Unie moeten de op nationale, regionale en lokale niveaus genomen maatregelen aanvullen en vervolledigen, zoals nadrukkelijk is gesteld in de politieke verklaring met als titel „Communiceren over Europa in partnerschap”, die op 22 oktober 2008 is ondertekend door het Europees Parlement, de Raad en de Commissie.
(27)
Daar de doelstellingen van dit besluit niet voldoende door de lidstaten kunnen worden verwezenlijkt, omdat er multilaterale partnerschappen, transnationale informatie-uitwisseling en bewustmaking en verspreiding van goede praktijken in de gehele Unie nodig zijn, maar vanwege de omvang van het Europees jaar beter op het niveau van de Unie kunnen worden verwezenlijkt, kan de Unie overeenkomstig het in artikel 5 VEU neergelegde subsidiariteitsbeginsel maatregelen nemen. Overeenkomstig het in hetzelfde artikel neergelegde evenredigheidsbeginsel gaat dit besluit niet verder dan nodig is om die doelstellingen te verwezenlijken,
HEBBEN HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
Onderwerp
Het jaar 2015 wordt uitgeroepen tot het „Europees Jaar voor ontwikkeling” (hierna „het Europees jaar” genoemd).
Het motto van het Europees jaar is „Onze wereld, onze waardigheid, onze toekomst”.
Artikel 2
Doelstellingen
De doelstellingen van het Europees jaar zijn:
a)
de burgers van de Unie informeren over de ontwikkelingssamenwerking van de Unie en de lidstaten, door de nadruk te leggen op de resultaten die de Unie, samen met de lidstaten, als mondiale speler heeft bereikt en nog zal bereiken, in overeenstemming met de meest recente besprekingen over het overkoepelende post-2015-kader;
b)
rechtstreekse betrokkenheid bij, kritisch nadenken over en actieve belangstelling voor ontwikkelingssamenwerking onder burgers van de Unie en belanghebbenden stimuleren, ook wat betreft de formulering en uitvoering van beleid; en
c)
de bekendheid met de voordelen van de ontwikkelingssamenwerking van de Unie niet alleen voor de begunstigden van de ontwikkelingsbijstand van de Unie, maar ook voor de burgers van de Unie vergroten en tot een beter begrip van beleidscoherentie ten behoeve van ontwikkeling komen alsmede tussen burgers in Europa en in ontwikkelingslanden een gevoel van gezamenlijke verantwoordelijkheid, solidariteit en opportuniteit tot stand brengen in een wereld in verandering en met een steeds sterkere onderlinge verbondenheid.
Artikel 3
Maatregelen
1. De maatregelen die worden genomen om de doelstellingen van het Europees jaar te bereiken, omvatten de volgende maatregelen, die kunnen worden georganiseerd op het niveau van de Unie, en op nationaal, regionaal of lokaal niveau, zoals bepaald in de bijlage, en in partnerlanden, overeenkomstig artikel 6, lid 5:
a)
voorlichtingscampagnes om kernboodschappen uit te dragen naar het grote publiek en naar specifiekere doelgroepen, met name jongeren en andere belangrijke doelgroepen, ook via sociale media;
b)
de organisatie van conferenties, evenementen en initiatieven met alle belanghebbenden, om actieve deelname en debatten te stimuleren en op alle niveaus meer bewustwording te bewerkstelligen;
c)
concrete maatregelen in de lidstaten ter bevordering van de doelstellingen van het Europees jaar, met name door voorlichting over ontwikkelingssamenwerking, het uitwisselen van informatie en het delen van ervaringen en goede praktijken tussen nationale, regionale of lokale overheden en andere organisaties; en
d)
studies en enquêtes verrichten en de resultaten daarvan verspreiden.
2. De Commissie kan ook van andere maatregelen vaststellen dat die bijdragen tot de doelstellingen van het Europees jaar, en toestaan dat naar het Europees jaar en naar het motto wordt verwezen bij het promoten van deze maatregelen, voor zover die bijdragen tot de verwezenlijking van die doelstellingen.
Artikel 4
Coördinatie met de lidstaten
1. De Commissie verzoekt de lidstaten dat zij elk een nationale coördinator aanstellen die verantwoordelijk is voor de organisatie van de betrokkenheid van die lidstaat aan het Europees jaar. De lidstaten stellen de Commissie van deze aanstelling in kennis.
2. De nationale coördinatoren zorgen, in nauw overleg met de Commissie, voor de raadpleging van en samenwerking met zeer veel verscheidene belanghebbenden, waaronder het maatschappelijk middenveld en de private sector, de nationale parlementen, de sociale partners, en, waar nodig, de nationale agentschappen, de federale staat of subnationale overheidsniveaus, ook de regionale en lokale autoriteiten, en, waar van toepassing de geassocieerde overzeese landen en gebieden (OLG's) of contactpunten voor de relevante programma's van de Unie.
3. De Commissie verzoekt de lidstaten uiterlijk op 1 september 2014 hun werkprogramma aan haar te bezorgen met daarin de details over de nationale activiteiten voor het Europees jaar, overeenkomstig de doelstellingen van het Europees jaar en de details van de maatregelen opgenomen in de bijlage.
4. Alvorens de werkprogramma's goed te keuren, gaat de Commissie na of die activiteiten, overeenkomstig Verordening (EU, Euratom) nr. 966/2012 en Gedelegeerde Verordening (EU) nr. 1268/2012 van de Commissie (7), voldoen aan de doelstellingen van het Europees jaar.
Artikel 5
Deelname
Deelname aan de activiteiten van het Europees jaar die uit de Uniebegroting moeten worden gefinancierd, moet open staan voor de lidstaten en kandidaat-lidstaten die onder een pretoetredingsstrategie vallen, overeenkomstig de algemene beginselen en de algemene voorwaarden voor deelname van die landen aan programma's van de Unie, die respectievelijk in de kaderovereenkomsten en de besluiten van de Associatieraden zijn vastgesteld.
Artikel 6
Coördinatie op het niveau van de Unie en uitvoering
1. De Commissie voert dit besluit uit op het niveau van de Unie, met name door de nodige financieringsbesluiten vast te stellen overeenkomstig de verordeningen tot vaststelling van de instrumenten voor de financiering van extern optreden die relevant zijn voor de betrokken acties, namelijk het instrument voor ontwikkelingssamenwerking, het Europees instrument voor democratie en mensenrechten, zoals vastgesteld bij Verordening (EU) nr. 235/2014 van het Europees Parlement en de Raad (8), het Europees nabuurschapsinstrument, het instrument voor bijdrage aan stabiliteit en vrede, zoals vastgesteld bij Verordening (EU) nr. 230/2014 van het Europees Parlement en de Raad (9), het instrument voor pretoetredingssteun, zoals vastgesteld bij Verordening (EU) nr. 231/2014 van het Europees Parlement en de Raad (10) en het partnerschapsinstrument voor samenwerking met derde landen, zoals vastgesteld bij Verordening (EU) nr. 234/2014 van het Europees Parlement en de Raad (11) („de instrumenten voor de financiering van extern optreden”).
2. De Commissie, samen met de Europese Dienst voor extern optreden (EDEO), werkt nauw samen met het Europees Parlement, de Raad en de lidstaten, het Europees Economisch en Sociaal Comité, het Comité van de Regio's en de organen en verenigingen die actief zijn in ontwikkelingskwesties op het niveau van de Unie.
3. De Commissie belegt vergaderingen van de nationale coördinatoren om de uitvoering van het Europees jaar te coördineren en om informatie over de uitvoering op het niveau van de Unie en op nationaal niveau uit te wisselen. De Commissie kan vertegenwoordigers van het maatschappelijk middenveld en van de regionale en lokale autoriteiten alsmede leden van het Europees Parlement als waarnemers voor deze vergaderingen uitnodigen.
4. De Commissie belegt vergaderingen met alle belanghebbenden die betrokken zijn bij ontwikkelingssamenwerking van de Unie, om zich te laten bijstaan bij de uitvoering van het Europees jaar op het niveau van de Unie. De nationale coördinatoren worden uitgenodigd op deze vergaderingen.
5. De Commissie maakt het Europees jaar tot prioriteit in alle communicatieactiviteiten van haar vertegenwoordigingen in de lidstaten en de EU-delegaties in partnerlanden. Aan ontwikkelingspartners in derde landen wordt steun verleend via de EU-delegaties en aan OLG's wordt steun verleend via de geschikte institutionele kanalen, met het oog op hun deelname aan activiteiten in verband met het Europees jaar, of deze activiteiten nu in de Unie of in derde landen plaatsvinden.
6. De EDEO en de EU-delegaties maken het Europees jaar tot een integraal onderdeel van hun lopende voorlichtings- en communicatieactiviteiten.
Artikel 7
Samenhang en complementariteit
Overeenkomstig de verordeningen tot vaststelling van de instrumenten voor de financiering van extern optreden die relevant zijn voor de betrokken actie, ziet de Commissie erop toe dat de maatregelen van dit besluit stroken met andere maatregelen op het niveau van de Unie en op nationaal of regionaal niveau die de doelstellingen van het Europees jaar helpen bereiken, en dat zij de op het niveau van de Unie en op nationaal en regionaal niveau bestaande maatregelen aanvullen.
Artikel 8
Specifieke bepalingen over financiële en niet-financiële steun
1. De in deel A van de bijlage bedoelde maatregelen die de hele Unie betreffen, geven aanleiding tot een procedure voor het plaatsen van overheidsopdrachten of tot een toekenning van een door de Unie gefinancierde subsidies overeenkomstig de titels V en VI van Verordening (EU, Euratom) nr. 966/2012.
2. De in deel B van de bijlage bedoelde acties die de hele Unie betreffen, kunnen door de Unie worden medegefinancierd.
3. De Commissie kan aan elke nationale coördinator een medefinanciering toekennen volgens de procedure in deel C van de bijlage.
4. Waar nodig, en onverminderd hun doelstellingen en begroting, kunnen bestaande programma's die bijdragen aan de promotie van ontwikkeling, het Europees jaar ondersteunen. Voorts kan er in nationale werkprogramma's ook rekening worden gehouden met uitzonderlijke inspanningen van de lidstaten bij het beheren van internationale ontwikkelingsgerelateerde gebeurtenissen of internationale ontwikkelingswerkstromen.
5. Niet-financiële ondersteuning kan door de Commissie worden verleend voor activiteiten van publieke en private organisaties, die voldoen aan artikel 3, lid 2.
6. Opdat maatregelen in aanmerking zouden kunnen komen voor financiering uit hoofde van dit besluit, moeten zij een doeltreffende besteding van overheidsuitgaven inhouden, moeten zij meerwaarde opleveren en resultaatgericht zijn.
Artikel 9
Bescherming van de financiële belangen van de Unie
1. De Commissie neemt passende maatregelen om ervoor te zorgen dat bij de uitvoering van uit hoofde van dit besluit gefinancierde acties de financiële belangen van de Unie worden gevrijwaard door de toepassing van preventieve maatregelen ter voorkoming van fraude, corruptie en andere onwettige activiteiten, door de uitvoering van doeltreffende controles en verificaties en, indien onregelmatigheden worden vastgesteld, de terugvordering van onverschuldigd betaalde bedragen en, voor zover van toepassing, het opleggen van doeltreffende, evenredige en afschrikkende administratieve en financiële sancties.
2. De Commissie en haar vertegenwoordigers en de Rekenkamer hebben de bevoegdheid om audits, op basis van documenten en controles en verificaties ter plaatse, uit te voeren bij alle begunstigden, contractanten en subcontractanten die uit hoofde van dit besluit middelen van de Unie hebben ontvangen.
3. Overeenkomstig de bepalingen en procedures van Verordening (Euratom, EG) nr. 2185/96 van de Raad (12) en Verordening (EU, Euratom) nr. 883/2013 van het Europees Parlement en de Raad (13), kan het Europees Bureau voor fraudebestrijding (OLAF) onderzoeken uitvoeren, waaronder controles en verificaties ter plaatse, uitvoeren om vast te stellen of er in verband met een subsidieovereenkomst of subsidiebesluit uit hoofde van dit besluit sprake is van fraude, corruptie of andere onwettige activiteiten waardoor de financiële belangen van de Unie worden geschaad.
Artikel 10
Verslaglegging en beoordeling
De Commissie dient uiterlijk op 31 december 2016 een verslag in bij het Europees Parlement, de Raad, het Europees Economisch en Sociaal Comité en het Comité van de Regio's over de uitvoering, de resultaten en de algehele beoordeling van de in dit besluit bedoelde maatregelen, teneinde passende vervolgmaatregelen in overweging te nemen.
Artikel 11
Inwerkingtreding
Dit besluit treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Gedaan te Straatsburg, 16 april 2014.