NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1194/2012
ze dne 12. prosince 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign směrových světelných zdrojů, světelných zdrojů využívajících elektroluminiscenčních diod a souvisejících zařízení
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/125/ES vyžaduje, aby Komise stanovila požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu je Komise povinna zavést ve vhodných případech prováděcí opatření nejdříve pro ty výrobky, jež mají vysoký potenciál pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, jako například osvětlení v domácnostech a terciárním sektoru, mezi které patří směrové světelné zdroje, elektroluminiscenční diody a jejich příslušenství.
(3)
Komise provedla přípravnou studii, která analyzovala technické, environmentální a hospodářské aspekty směrových světelných zdrojů, elektroluminiscenčních diod a jejich příslušenství. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny. Přípravná studie týkající se externích zdrojů napájení provedla obdobnou analýzu předřadníků halogenových žárovek.
(4)
Závazné požadavky na ekodesign se vztahují na výrobky uvedené na trh Unie bez ohledu na místo jejich instalace nebo používání, a tyto požadavky proto nelze činit závislými na způsobu, jakým je daný výrobek používán.
(5)
Toto nařízení se vztahuje na výrobky, které jsou v zásadě určeny pro plné nebo částečné osvětlení prostor prostřednictvím nahrazení nebo doplnění přirozeného světla světlem umělým za účelem zlepšení viditelnosti v daném prostoru. Požadavky na ekodesign stanovené v tomto nařízení by se neměly vztahovat na světelné zdroje pro zvláštní účely, které jsou v zásadě určeny pro jiné druhy použití (například v dopravní signalizaci, osvětlení terárií nebo v domácích spotřebičích) a které jsou jako takové jasně označeny v přiložených informacích o výrobku.
(6)
Předmětem tohoto nařízení by měly být nové technologie vstupující na trh, jako jsou elektroluminiscenční diody.
(7)
Pro účely tohoto nařízení se za významné environmentální aspekty výrobků, na které se toto nařízení vztahuje, považují spotřeba energie ve fázi používání výrobku, jakož i obsah rtuti a emise rtuti.
(8)
Odhaduje se, že emise rtuti v různých fázích životního cyklu těchto světelných zdrojů, včetně emisí z výroby elektrické energie ve fázi používání výrobku a z 80 % směrových kompaktních zářivek s obsahem rtuti, o nichž se předpokládá, že na konci své životnosti nejsou recyklovány, činily v roce 2007 0,7 tuny ze všech instalovaných světelných zdrojů. Bez přijetí zvláštních opatření vzrostou emise rtuti ze všech instalovaných světelných zdrojů podle předpovědi na 0,9 tuny v roce 2020, přestože bylo prokázáno, že je lze výrazně omezit.
(9)
Přestože obsah rtuti v kompaktních zářivkách je považován za významný environmentální aspekt, je vhodné jej regulovat podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU (2). Emise ultrafialového záření ze světelných zdrojů a další parametry s možnými účinky na lidské zdraví je vhodné regulovat podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES (3) a 2001/95/ES (4).
(10)
Nastavení požadavků na energetickou účinnost světelných zdrojů by mělo vést ke snížení celkových emisí rtuti.
(11)
Ustanovení čl. 14 odst. 2 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (5) vyžaduje od členských států, aby zajistily, že budou uživatelům elektrických a elektronických zařízení v domácnostech poskytnuty nezbytné informace o potenciálních účincích na životní prostředí a lidské zdraví v důsledku přítomnosti nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních. Požadavky na informace o výrobku v tomto nařízení by měly doplnit toto ustanovení s ohledem na rtuť obsaženou v kompaktních zářivkách.
(12)
Zlepšení v oblasti spotřeby elektrické energie výrobky podléhajícími tomuto nařízení by mělo být dosaženo využitím stávajících nepatentovaných nákladově efektivních technologií, které povedou ke snížení kombinovaných výdajů na koupi a provoz těchto zařízení.
(13)
U výrobků podléhajících tomuto nařízení by měly být stanoveny požadavky na ekodesign s úmyslem zlepšit vliv dotčených výrobků na životní prostředí a přispět k fungování vnitřního trhu, jakož i k dosažení cíle Unie snížit spotřebu energie tak, aby v roce 2020 byla o 20 % nižší než předpokládaná spotřeba energie ve stejném roce v případě, že by nebyla provedena žádná opatření.
(14)
Kombinovaný účinek požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. č. 874/2012 (6) podle předpokladu povede k roční úspoře elektřiny směrových světelných zdrojů ve výši 25 TWh do roku 2020 v porovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost z hlediska uživatele a neměly by mít nepříznivý vliv na zdraví, bezpečnost ani životní prostředí. Zejména výhody plynoucí ze snížení spotřeby elektrické energie ve fázi používání výrobku by měly převažovat nad případnými dalšími potenciálními dopady na životní prostředí ve fázi produkce výrobků podléhajících tomuto nařízení. S cílem zajistit spokojenost spotřebitelů s energeticky úspornými světelnými zdroji, zejména se světelnými zdroji LED, by měly být požadavky na funkčnost stanoveny nejen pro směrové světelné zdroje, ale rovněž pro nesměrové světelné zdroje LED vzhledem k tomu, že se na ně nevztahovaly požadavky na funkčnost uvedené v nařízení Komise (ES) č. 244/2009 (7). Požadavky na informace o výrobku by měly umožnit spotřebitelům informované rozhodování.
(16)
Svítidla LED, z nichž není možné světelný zdroj LED nebo modul LED vyjmout a podrobit nezávislému testování, by neměla poskytovat výrobcům LED možnost vyhnout se požadavkům uvedeným v tomto nařízení.
(17)
Je vhodné stanovit konkrétní požadavky na takové úrovni, která u všech již instalovaných osvětlovacích zařízení umožní provoz s alternativními světelnými zdroji. Zároveň by měly být stanoveny obecné požadavky, které budou prováděny harmonizovanými normami a které zajistí vyšší kompatibilitu nových osvětlovacích zařízení s energeticky úspornými světelnými zdroji a kompatibilitu energeticky úsporných světelných zdrojů s širším okruhem osvětlovacích zařízení. Požadavky na informace o výrobku u osvětlovacích zařízení mohou uživatelům pomoci nalézt vhodný světelný zdroj a příslušenství.
(18)
Postupné zavádění požadavků na ekodesign by mělo výrobcům zajistit dostatek času na potřebné změny návrhu výrobků, které podléhají tomuto nařízení. Časový rozvrh daných etap by měl být stanoven tak, aby bylo zabráněno případným negativním dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení zohledněny i dopady nákladů na konečné uživatele a výrobce, především na malé a střední podniky.
(19)
Měření relevantních parametrů výrobku by měla být provedena pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES, (8), jsou-li k dispozici.
(20)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit použitelné postupy posuzování shody.
(21)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci podle příloh V a VI směrnice 2009/125/ES poskytovat informace, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(22)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(23)
Přezkum tohoto nařízení by měl vzít na vědomí zejména vývoj v oblasti prodeje typů světelných zdrojů pro zvláštní účely s cílem zajistit, aby nebyly využívány pro jiná než zvláštní použití, a rozvoj nových technologií, jako jsou například technologie LED a organických LED. Měl by posoudit proveditelnost zavedení požadavků na energetickou účinnost na úrovni třídy A tak, jak je definována v nařízení Komise v přenesené pravomoci č. 874/2012, nebo alespoň na úrovni třídy B pro směrové halogenové žárovky standardního napětí (s přihlédnutím ke kritériím uvedeným níže v tabulce č. 2 v bodu 1.1. přílohy III). Přezkum by měl rovněž posoudit, zda lze výrazně zpřísnit požadavky na energetickou účinnost ostatních světelných zdrojů se žhavicím vláknem. Přezkum by měl rovněž posoudit požadavky na funkčnost týkající se indexu podání barev pro světelné zdroje LED.
(24)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign, které se vztahují na uvádění těchto elektrických výrobků pro osvětlení na trh:
a)
směrové světelné zdroje;
b)
světelné zdroje využívající elektroluminiscenční diody (světelné zdroje LED);
c)
zařízení určené pro instalaci mezi napájecí sítí a světelným zdrojem včetně ovladače světelného zdroje, ovládacích zařízení a svítidel (s výjimkou předřadníků a svítidel pro zářivky a vysoce intenzivní výbojky);
včetně případů, kdy jsou integrovány do jiných výrobků.
Nařízení také stanoví požadavky na informace o výrobku u výrobků pro zvláštní účely.
Moduly LED jsou od požadavků tohoto nařízení osvobozeny, pokud jsou prodávány jako součást svítidel, která jsou uváděna na trh v množství menším než 200 kusů ročně.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„osvětlením“ se rozumí použití světla v prostoru, na předměty nebo jejich okolí tak, aby byly pro člověka viditelné;
2)
„zvýrazňujícím osvětlením“ se rozumí druh osvětlení, při němž je světlo zaměřené tak, aby osvěcovalo předmět nebo část prostoru;
3)
„elektrickým výrobkem pro osvětlení“ se rozumí výrobek navržený pro použití s elektřinou a určený pro účely osvětlení;
4)
„výrobkem pro zvláštní účely“ se rozumí výrobek využívající technologie, na které se vztahuje toto nařízení, který je však určen pro účely zvláštního použití vzhledem k technickým parametrům, jež jsou popsány v technické dokumentaci. Zvláštní použití jsou taková použití, která vyžadují technické parametry, jež pro účely osvětlení obvyklých prostor nebo předmětů za normálních podmínek nejsou nezbytné. Patří k nim tyto typy:
a)
použití, kde prvotním účelem světla není osvětlení, například:
i)
vydávání světla jako činitel v chemických nebo biologických procesech (jako je polymerace, ultrafialové záření používané k léčbě/sušení/tvrzení, fotodynamická terapie, zahradnictví, chov domácích zvířat, přípravky proti hmyzu),
ii)
zachycování a promítání obrazu (bleskové světlo u fotoaparátů, kopírovací stroje, videoprojektory),
iii)
topení (infračervené světelné zdroje),
iv)
signalizace (dopravní světla či světelné zdroje na letištní dráze);
b)
použití osvětlení, kde
i)
spektrální rozložení světla má kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, za účel změnit jejich vzhled (například osvětlení vystaveného jídla nebo barevné světelné zdroje definované v bodě 1 přílohy I), s výjimkou kolísání náhradní teploty chromatičnosti, nebo
ii)
spektrální rozložení světla je kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, přizpůsobeno zvláštním potřebám konkrétního technického zařízení (například osvětlení studia, světelné efekty při představení, divadelní osvětlení), nebo
iii)
nasvícený prostor nebo předmět vyžaduje zvláštní ochranu před negativními účinky zdroje světla (například osvětlení se speciálními filtry pro pacienty citlivé na světlo nebo muzejní exponáty citlivé na světlo), nebo
iv)
je osvětlení vyžadováno pouze v nouzových situacích (například svítidla pro nouzové osvětlení nebo ovladače nouzového osvětlení), nebo
v)
výrobky pro osvětlení musí snést extrémní fyzikální podmínky (například vibrace nebo teploty pod - 20 °C či nad 50 °C);
c)
výrobky se zabudovanými výrobky pro osvětlení, kde primárním účelem není osvětlení a výrobek je pro plnění svého primárního účelu při používání závislý na přívodu energie (například lednice, šicí stroje, endoskopy, analyzátory krve);
5)
„zdrojem světla“ se rozumí plocha nebo objekt určený k vyzařování hlavně viditelného optického záření vzniklého v důsledku přeměny energie. Pojem „viditelné“ odkazuje na vlnovou délku 380-780 nm;
6)
„světelným zdrojem“ se rozumí výrobek, jehož výkon může být posuzován samostatně a jenž sestává z jednoho nebo více zdrojů světla. Může obsahovat další součásti nezbytné pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz tohoto výrobku nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
7)
„paticí světelného zdroje“ se rozumí součást světelného zdroje, která poskytuje připojení ke zdroji elektrické energie pomocí objímky či svorky a většinou rovněž slouží k upevnění světelného zdroje v držáku světelného zdroje;
8)
„držákem světelného zdroje“ či „objímkou“ se rozumí zařízení, které drží světelný zdroj v poloze, obvykle tak, že se do něj zasune patice, v tom případě slouží i jako prostředek připojení světelného zdroje k napájecímu zdroji;
9)
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
10)
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
11)
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
12)
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
13)
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny; může se dodávat s integrovaným napájecím zdrojem;
14)
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů a par;
15)
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo několik vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se mohou dodávat s integrovaným předřadníkem;
16)
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
17)
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
18)
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zdroj světla skládající se ze zařízení v pevné fázi sestávajícího z přechodu PN z anorganického materiálu. Přechod PN při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
19)
„balíčkem LED“ se rozumí sestava jedné nebo více LED. Tato sestava může obsahovat optický prvek a tepelná, mechanická a elektrická rozhraní;
20)
„modulem LED“ se rozumí celek, který není vybaven paticí a který obsahuje jeden nebo více balíčků LED na desce s tištěnými obvody. Celek může obsahovat elektrické, optické, mechanické a tepelné prvky, rozhraní a ovladač;
21)
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jeden nebo více modulů LED. Světelný zdroj může být vybaven paticí;
22)
„ovladačem světelného zdroje“ se rozumí zařízení umístěné mezi napájením proudu a jedním či více světelnými zdroji, které zajišťuje fungování světelného zdroje (světelných zdrojů) ve smyslu přeměny zdrojového napětí, omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, zajišťuje startovací napětí a proud pro předehřátí, brání startu za studena, koriguje účiník či omezuje rádiovou interferenci. Toto zařízení může být za účelem výkonu těchto funkcí určeno k připojení k jinému ovladači světelného zdroje. Tento termín nezahrnuje:
-
ovládací zařízení,
-
zdroje napájení, na něž se vztahuje oblast působnosti nařízení Komise (ES) č. 278/2009 (9);
23)
„ovládacím zařízením“ se rozumí elektronické nebo mechanické zařízení, které ovládá nebo monitoruje světelný tok světelného zdroje jiným způsobem než přeměnou elektrické energie, například časovými spínači, senzory obsazení, světelnými senzory nebo zařízeními pro regulaci na základě denního světla. Navíc se za ovládací zařízení považují také fázové stmívače;
24)
„externím ovladačem světelného zdroje“ se rozumí neintegrovaný ovladač světelného zdroje určený pro instalaci mimo uzávěr světelného zdroje nebo svítidla, nebo který je možno z tohoto uzávěru odstranit, aniž by došlo k trvalému poškození světelného zdroje nebo svítidla;
25)
„předřadníkem“ se rozumí ovladač světelného zdroje umístěný mezi napájením proudu a jednou nebo více výbojkami, které na bázi indukčnosti, kapacity nebo kombinace indukčnosti a kapacity slouží především k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu;
26)
„předřadníkem halogenové žárovky“ se rozumí ovladač světelného zdroje, který převádí standardní napětí na velmi nízké napětí pro halogenové žárovky;
27)
„kompaktní zářivkou“ se rozumí zářivka, která obsahuje veškeré součásti nezbytné pro nastartování a stabilní provoz této zářivky;
28)
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a které obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením na napájecí zdroj;
29)
„konečným uživatelem“ se rozumí fyzická osoba, která výrobek kupuje nebo se o ní předpokládá, že jej koupí pro účely, které nespadají do rámce její obchodní činnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;
30)
„konečným vlastníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vlastní výrobek ve fázi používání v rámci jeho životního cyklu, nebo jakákoli fyzická nebo právnická osoba jednající jménem této fyzické nebo právnické osoby.
Pro účely příloh III až V platí také definice stanovené v příloze II.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
1. Elektrické výrobky pro osvětlení uvedené v článku 1 musí splňovat požadavky na ekodesign stanovené v příloze III, pokud nejde o výrobky pro zvláštní účely.
Jednotlivé požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat v těchto fázích:
1. fáze: 1. září 2013,
2. fáze: 1. září 2014,
3. fáze: 1. září 2016.
Není-li požadavek nahrazen nebo není-li uvedeno jinak, platí jednotlivé požadavky i nadále spolu s dalšími požadavky zavedenými v pozdějších fázích.
2. Od 1. září 2013 musí výrobky pro zvláštní účely odpovídat požadavkům na informace stanoveným v příloze I.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí soubor technické dokumentace:
a)
obsahovat kopii informací o výrobku, které jsou poskytovány v souladu s částí 3 přílohy III tohoto nařízení;
b)
poskytnout další informace, jež musí být podle příloh I, III a IV obsažené v souboru technické dokumentace;
c)
uvést alespoň jednu reálnou kombinaci nastavení výrobku a podmínek, při nichž je výrobek v souladu s tímto nařízením.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době přijetí tohoto nařízení jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok nejpozději tři roky po jeho vstupu v platnost a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2012.
VERORDENING (EU) Nr. 1194/2012 VAN DE COMMISSIE
van 12 december 2012
tot uitvoering van Richtlijn 2009/125/EG van het Europees Parlement en de Raad wat eisen inzake ecologisch ontwerp voor gerichte lampen, ledlampen en gerelateerde uitrusting betreft
(Voor de EER relevante tekst)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Richtlijn 2009/125/EG van het Europees Parlement en de Raad van 21 oktober 2009 betreffende de totstandbrenging van een kader voor het vaststellen van eisen inzake ecologisch ontwerp voor energiegerelateerde producten (1), en met name artikel 15, lid 1,
Na raadpleging van het Overlegforum ecologisch ontwerp,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Krachtens Richtlijn 2009/125/EG moet de Commissie eisen inzake ecologisch ontwerp vaststellen voor energiegerelateerde producten met een significant omzet- en handelsvolume, een significant milieueffect en een significant potentieel voor verbetering met betrekking tot het milieueffect, zonder dat dit buitensporige kosten meebrengt.
(2)
Overeenkomstig artikel 16, lid 2, onder a), van Richtlijn 2009/125/EG moet de Commissie overeenkomstig de procedure van artikel 19, lid 3, en de criteria van artikel 15, lid 2, en na raadpleging van het Overlegforum ecologisch ontwerp, in voorkomend geval uitvoeringsmaatregelen vaststellen, te beginnen bij die producten welke een grote bijdrage kunnen leveren tot de kosteneffectieve beperking van broeikasgasemissies, zoals voor verlichtingsproducten in zowel de huishoudelijke als de tertiaire sector, waaronder gerichte lampen, ledlampen en daaraan gerelateerde apparatuur.
(3)
De Commissie heeft een voorbereidende studie verricht waarin zij de technische, milieu- en economische aspecten van gerichte lampen, ledlampen en daaraan gerelateerde uitrusting heeft onderzocht. De studie is verricht in samenwerking met de belanghebbenden en de betrokken partijen uit de Unie en derde landen en de bevindingen ervan zijn openbaar gemaakt. In een voorbereidende studie inzake externe stroomvoorzieningen werd soortgelijk onderzoek gedaan naar voorschakelapparaten voor halogeenlampen.
(4)
De verplichte eisen inzake ecologisch ontwerp gelden voor producten die in de Unie in de handel worden gebracht, ongeacht waar zij worden geïnstalleerd of gebruikt. Dergelijke eisen kunnen dan ook niet afhankelijk worden gemaakt van de toepassing waarvoor het product wordt gebruikt.
(5)
Producten die aan deze verordening onderworpen zijn, zijn in hoofdzaak ontworpen voor de volledige of gedeeltelijke verlichting van een ruimte, doordat zij natuurlijk licht vervangen of aanvullen met kunstlicht om de zichtbaarheid in die ruimte te verbeteren. Lampen voor bijzondere doeleinden die hoofdzakelijk ontworpen zijn voor andere toepassingen (zoals verkeerslichten, verlichting van terraria of huishoudelijke apparaten) en die in de meegeleverde productinformatie duidelijk als dusdanig worden beschreven, horen buiten de eisen inzake ecologisch ontwerp van deze verordening te vallen.
(6)
Nieuwe technologieën die op de markt worden gebracht, zoals lichtdioden, moeten onder deze verordening vallen.
(7)
De milieuaspecten van de producten in kwestie die voor de toepassing van deze verordening als significant worden beschouwd, zijn het energieverbruik tijdens de gebruiksfase, het kwikgehalte en de kwikemissies.
(8)
De kwikemissie in de verschillende fasen van de levenscyclus van de lampen, met inbegrip van de elektriciteitsopwekking tijdens de gebruiksfase en de 80 % gerichte compacte kwikhoudende fluorescentielampen waarvan wordt aangenomen dat zij aan het einde van hun levensduur niet worden gerecycleerd, wordt op basis van het totaal aan geïnstalleerde lampen geschat op 0,7 ton in 2007. Zonder concrete maatregelen zullen de kwikemissies van het totaal aan geïnstalleerde lampen naar verwachting stijgen tot 0,9 ton in 2020, terwijl is aangetoond dat deze emissies sterk kunnen worden verminderd.
(9)
Het kwikgehalte van compacte fluorescentielampen wordt weliswaar als een significant milieuaspect beschouwd, maar het is passend om dit te regelen in het kader van Richtlijn 2011/65/EU van het Europees Parlement en de Raad (2). Het is passend de emissies van ultraviolet licht van lampen en andere kenmerken met potentiële effecten op de volksgezondheid te regelen in het kader van de Richtlijnen 2006/95/EG (3) en 2001/95/EG van het Europees Parlement en de Raad (4).
(10)
De vaststelling van energierendementseisen voor lampen zal normaal gezien resulteren in een afname van de totale kwikemissies.
(11)
Overeenkomstig artikel 14, lid 2, onder d), van Richtlijn 2012/19/EU (5) moeten de lidstaten ervoor zorgen dat gebruikers van elektrische en elektronische apparatuur in particuliere huishoudens de nodige informatie krijgen over de mogelijke gevolgen voor het milieu en de volksgezondheid van de aanwezigheid van gevaarlijke bestanddelen in elektrische en elektronische apparatuur. De in deze verordening vastgestelde productinformatie-eisen moeten, wat kwik in compacte fluorescentielampen betreft, een aanvulling op die bepaling vormen.
(12)
Verbeteringen in het elektriciteitsverbruik van aan deze verordening onderworpen producten moeten worden bereikt door de toepassing van bestaande, niet aan eigendomsrechten gebonden kosteneffectieve technologieën die de gecombineerde uitgaven voor de aankoop en het gebruik van de apparatuur doen dalen.
(13)
Eisen inzake het ecologisch ontwerp van aan deze verordening onderworpen producten moeten worden vastgesteld om de milieuprestaties van de betrokken producten te verbeteren, alsook om bij te dragen aan de werking van de interne markt en de doelstelling van de Unie om het energieverbruik tegen 2020 met 20 % te verminderen in vergelijking met het vermoedelijke energieverbruik in dat jaar bij afwezigheid van maatregelen.
(14)
De in de onderhavige verordening en in Verordening (EU) nr. 874/2012 van de Commissie (6) vervatte eisen inzake ecologisch ontwerp zullen samen tegen 2020 naar verwachting resulteren in een jaarlijkse elektriciteitsbesparing van 25 TWh ten opzichte van een situatie bij ongewijzigd beleid.
(15)
De eisen inzake ecologisch ontwerp mogen uit het oogpunt van de gebruiker geen negatieve invloed hebben op de werking van het product en mogen geen schadelijke gevolgen hebben voor de gezondheid, de veiligheid en het milieu. De voordelen van het beperken van het elektriciteitsverbruik tijdens het gebruik moeten met name zwaarder wegen dan potentiële aanvullende milieueffecten tijdens de productiefase van onder deze verordening vallende producten. Om de tevredenheid van de consument over spaarlampen, met name leds, te waarborgen, moeten niet alleen voor gerichte lampen maar ook voor niet-gerichte leds eisen inzake functionaliteit worden vastgesteld aangezien zij niet vielen onder de functionaliteitseisen van Verordening (EG) nr. 244/2009 (7) van de Commissie. Productinformatie-eisen moeten ervoor zorgen dat consumenten weloverwogen keuzes kunnen maken.
(16)
Ledverlichtingsarmaturen waaruit geen ledlamp of -module kan worden verwijderd voor een onafhankelijke proef mogen ledfabrikanten niet de mogelijkheid bieden om de bij deze verordening vastgestelde eisen te omzeilen.
(17)
Het is passend specifieke eisen vast te stellen op een niveau dat het gebruik van alternatieve lampen voor het geheel van de geïnstalleerde verlichtingsuitrusting mogelijk maakt. Tegelijkertijd moeten algemene eisen worden vastgesteld die via geharmoniseerde normen ten uitvoer worden gelegd en die ervoor zorgen dat nieuwe verlichtingsuitrusting beter verenigbaar is met spaarlampen en dat spaarlampen beter verenigbaar zijn met een bredere waaier van verlichtingsuitrusting. Productinformatie-eisen inzake verlichtingsuitrusting kunnen gebruikers helpen om bij elkaar passende lampen en verlichtingsuitrusting te vinden.
(18)
Een gefaseerde invoering van de eisen inzake ecologisch ontwerp moet fabrikanten voldoende tijd geven om het ontwerp van de onder deze verordening vallende producten aan te passen. De timing van de fasen moet zo worden bepaald dat negatieve effecten op de werking van in de handel aangeboden producten worden voorkomen en dat rekening wordt gehouden met het kosteneffect voor eindgebruikers en fabrikanten, met name het midden- en kleinbedrijf, terwijl tevens wordt gegarandeerd dat de doelstellingen van deze verordening tijdig worden verwezenlijkt.
(19)
De relevante productparameters moeten worden gemeten met behulp van betrouwbare, nauwkeurige en reproduceerbare meetmethoden die beantwoorden aan de erkende stand van de techniek, met inbegrip van, voor zover beschikbaar, geharmoniseerde normen die door Europese normaliseringsinstanties zijn opgesteld, zoals opgenomen in bijlage I bij Richtlijn 98/34/EG van het Europees Parlement en de Raad (8).
(20)
Overeenkomstig artikel 8 van Richtlijn 2009/125/EG moeten in deze verordening de toepasselijke overeenstemmingsbeoordelingsprocedures worden gespecificeerd.
(21)
Ter ondersteuning van controles op de naleving moeten fabrikanten informatie vermelden in de in de bijlagen V en VI bij Richtlijn 2009/125/EG genoemde technische documentatie, voor zover die informatie betrekking heeft op de eisen van deze verordening.
(22)
Naast de in deze verordening vastgestelde juridisch bindende eisen, moeten indicatieve benchmarks voor de beste beschikbare technologieën worden vastgesteld om informatie over de milieuprestaties tijdens de levensduur van de onder deze verordening vallende producten op grote schaal beschikbaar en gemakkelijk toegankelijk te maken.
(23)
Bij een evaluatie en/of herziening van deze verordening moet bijzondere aandacht worden besteed aan de ontwikkeling van de verkoop van lampen voor bijzondere doeleinden, om te garanderen dat zij uitsluitend worden gebruikt voor bijzondere toepassingen, alsook aan de ontwikkeling van nieuwe technologieën, zoals leds en organische leds. Er moet worden nagegaan of energierendementseisen op het niveau van klasse A kunnen worden vastgesteld als gedefinieerd in Verordening (EU) nr. 874/2012, of op zijn minst op het niveau van klasse B voor gerichte halogeenlampen die werken op netspanning (rekening houdend met de in tabel 2 van punt 1.1 van bijlage III vastgestelde criteria). Er moet ook worden nagegaan of de eisen inzake energierendement voor andere gloeidraadlampen aanzienlijk strenger kunnen worden gemaakt. Bij de evaluatie moeten ook de functionaliteitseisen met betrekking tot de kleurweergave-index voor ledlampen worden beoordeeld.
(24)
De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het bij artikel 19, lid 1, van Richtlijn 2009/125/EG ingestelde comité,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Onderwerp en toepassingsgebied
In deze verordening worden eisen inzake ecologisch ontwerp vastgesteld voor het in de handel brengen van de volgende algemene elektrische verlichtingsproducten:
a)
gerichte lampen;
b)
lampen met lichtdioden (ledlampen);
c)
apparatuur die wordt geïnstalleerd tussen de netvoeding en de lampen, waaronder voorschakelapparaten en bedieningsapparaten voor lampen en verlichtingsarmaturen (andere dan ballasten en verlichtingsarmaturen voor fluorescentie- en hogedrukgasontladingslampen);
ook wanneer zij in andere producten zijn verwerkt.
De verordening bevat ook productinformatie-eisen voor producten voor bijzondere doeleinden.
Ledmodules worden uitgezonderd van de eisen van deze verordening wanneer zij in de handel worden gebracht als onderdeel van armaturen waarvan minder dan 200 eenheden per jaar worden verhandeld.
Artikel 2
Definities
In aanvulling op de in artikel 2 van Richtlijn 2009/125/EG vastgestelde definities gelden de volgende definities voor de toepassing van deze verordening:
1. „verlichting”: de belichting van een ruimte, voorwerpen of hun omgeving om deze zichtbaar te maken voor de mens;
2. „accentverlichting”: een vorm van verlichting waarbij licht zo wordt gericht dat een voorwerp of een deel van een ruimte extra wordt belicht;
3. „elektrisch product voor verlichting”: een product dat is ontworpen om te worden gebruikt met elektriciteit en bestemd is voor gebruik in verlichting.
4. „product voor bijzonder doeleinde”: een product waarbij technologieën worden gebruikt die onder deze verordening vallen, maar dat bestemd is voor gebruik in bijzondere toepassingen wegens zijn technische eigenschappen als beschreven in de technische documentatie. Bijzondere toepassingen zijn toepassingen die technische eigenschappen vergen welke niet vereist zijn voor de verlichting van gewone ruimten of voorwerpen in gemiddelde omstandigheden. Zij zijn van de volgende types:
i)
de uitzending van licht als een agens in een scheikundig of biologisch proces (zoals polymerisatie, ultraviolet licht gebruikt voor verduurzamen/drogen/uitharden, fotodynamische therapie, tuinbouw, dierverzorging, insecticiden);
ii)
beeldvorming en -projectie (zoals flitslichten voor camera's, fotocopieermachines, videoprojectoren);
iii)
verwarming (zoals infrarode lampen);
iv)
signalering (zoals verkeerscontrole of verlichting van landingsbanen);
i)
de spectrale distributie van het licht bedoeld is om het uitzicht van de belichte scène of het belichte object te veranderen bovenop het zichtbaar maken ervan (zoals verlichting van tentoongestelde levensmiddelen of gekleurde lampen als omschreven in punt 1 van bijlage I), uitgezonderd de variaties in de toegevoegde kleurtemperatuur), of
ii)
de spectrale distributie van het licht aangepast is aan de specifieke behoeften van een specifieke technische apparatuur bovenop het voor mensen zichtbaar maken van de scène of het object (zoals studioverlichting, „show effect”-toepassingen, theaterverlichting), of
iii)
de verlichte scène of het verlichte voorwerp een bijzondere bescherming vergt van de negatieve effecten van de lichtbron (zoals verlichting voor patiënten met fotosensitiviteit of lichtgevoelige museumvoorwerpen), of
iv)
verlichting uitsluitend in noodsituaties vereist is (zoals armaturen voor noodverlichting of voorschakelapparaten voor noodverlichtingen), of
v)
de verlichtingsproducten weerstand moeten bieden aan extreme fysische omstandigheden (zoals trillingen of temperaturen beneden - 20 °C of boven 50 °C);
5. „lichtbron”: een oppervlak of voorwerp dat is ontworpen om hoofdzakelijk zichtbare optische stralen uit te zenden die worden geproduceerd door de omvorming van energie. De term „zichtbaar” verwijst naar een golflengte van 380-780 nm;
6. „lamp”: een eenheid waarvan de prestaties onafhankelijk kunnen worden beoordeeld en die bestaat uit een of meer lichtbronnen. Onder dit begrip kunnen ook aanvullende onderdelen vallen die nodig zijn om de lamp te doen ontbranden, van stroom te voorzien of stabiel te doen werken, dan wel voor de verspreiding, filtering of omzetting van de optische straling, indien die onderdelen niet kunnen worden verwijderd zonder de eenheid blijvend te beschadigen;
7. „lampvoet”: het deel van een lamp dat zorgt voor de aansluiting op de elektrische voeding door middel van een lamphouder of -connector en dat ook kan dienen om de lamp in de houder te bevestigen;
8. „lamphouder” of „fitting”: een inrichting die de lamp vasthoudt, meestal doordat de voet erin wordt bevestigd, waarbij zij dus ook dient om de lamp aan te sluiten op de elektrische voeding;
9. „gerichte lamp”: een lamp met een lichtopbrengst van minstens 80 % binnen een ruimtehoek van π sr (overeenkomend met een lichtkegel met een hoek van 120°);
10. „niet-gerichte lamp”: een lamp die niet een gerichte lamp is;
11. „gloeidraadlamp”: een lamp waarin licht wordt voortgebracht door middel van een draadgeleider die door de doorgang van een elektrische stroom tot gloeiens toe wordt verhit. De lamp kan al dan niet gassen bevatten die het gloeiproces beïnvloeden;
12. „gloeilamp”: een gloeidraadlamp waarin de gloeidraad werkt in een luchtledige peer of omgeven is door een edelgas;
13. „halogeenlamp (met een gloeidraad van wolfraam)”: een gloeidraadlamp waarin de gloeidraad is vervaardigd van wolfraam en wordt omringd door gas dat halogenen of halogeenverbindingen bevat; zij kan met een ingebouwde voeding worden geleverd;
14. „ontladingslamp”: een lamp waarin het licht direct of indirect wordt opgewekt door een elektrische ontlading met behulp van een gas, een metaaldamp of een mengsel van verscheidene gassen en dampen;
15. „fluorescentielamp”: een ontladingslamp van het lagedrukkwiktype waarin het meeste licht wordt voortgebracht door één of meer lagen fosfor die worden aangeslagen door de ultraviolette straling die door de ontlading wordt opgewekt. Fluorescentielampen worden met of zonder geïntegreerde ballast geleverd;
16. „fluorescentielamp zonder geïntegreerde ballast”: een fluorescentielamp met een enkelvoudige of dubbele lampvoet zonder geïntegreerde ballast;
17. „hogedrukgasontladingslamp”: een lamp waarin een elektrische gasontlading wordt opgewekt en waarbij de lichtvoortbrengende boog door de oppervlaktemperatuur wordt gestabiliseerd en de boog een hoger toegevoerd vermogen per eenheid binnenoppervlak heeft dan 3 watt per vierkante centimeter;
18. „lichtdiode” of „led”: een lichtbron die bestaat uit een halfgeleidertoestel dat een pn-junctie van anorganisch materiaal omvat. De junctie geeft optische straling af wanneer zij door elektrische stroom wordt aangeslagen;
19. „ledpakket”: een inrichting waarin één of meer leds zijn verwerkt. De inrichting kan een optisch element bevatten, alsook thermische, mechanische en elektrische interfaces;
20. „ledmodule”: een inrichting zonder voet die bestaat uit één of meer ledpakketten op een printplaat. De inrichting kan zijn voorzien van elektrische, optische, mechanische en thermische onderdelen, interfaces en voorschakelapparaten;
21. „ledlamp”: een lamp die bestaat uit één of meer ledmodules. De lamp kan voorzien zijn van een voet;
22. „voorschakelapparaat voor lampen”: een apparaat tussen de voeding en één of meer lampen die een functioneel doeleinde heeft in de werking van de lamp(en), zoals het omzetten van de voedingsspanning, het beperken van de stroom van de lamp(en) tot de vereiste waarde, het leveren van ontsteekspanning en voorverwarmingsstroom, het tegengaan van koude start, het corrigeren van de vermogensfactor of het terugdringen van radiostoring. Het apparaat kan zo zijn ontworpen dat het moet worden aangesloten op andere voorschakelapparaten voor lampen om deze functies te kunnen vervullen. De term verwijst niet naar:
bedieningsapparaten;
stroomvoorzieningen binnen het toepassingsgebied van Verordening (EG) nr. 278/2009 van de Commissie (9);
23. „bedieningsapparaat”: een elektronisch of mechanisch apparaat dat de lichtstroom van een lamp regelt of bewaakt op een andere manier dan door stroomomvorming zoals tijdschakelaars, aanwezigheidssensoren, lichtsensoren en apparaten voor het regelen van het natuurlijke licht. Voorts worden ook dimmers met faseaansnijding of -afsnijding als bedieningsapparaten beschouwd;
24. „extern voorschakelapparaat voor lampen”: een niet-ingebouwd voorschakelapparaat dat bestemd is om buiten de behuizing van een lamp of verlichtingsarmatuur te worden geïnstalleerd of uit de behuizing kan worden verwijderd zonder de lamp of de verlichtingsarmatuur blijvend te beschadigen;
25. „ballast”: een voorschakelapparaat dat tussen de netvoeding en één of meer ontladingslampen wordt geplaatst en, door middel van zelfinductie, capacitantie of een combinatie van zelfinductie en capacitantie, in hoofdzaak dient om de stroom van de lamp(en) te beperken tot de vereiste waarde;
26. „voorschakelapparaat voor halogeenlampen”: voorschakelapparaat dat netspanning omzet in een bijzonder lage spanning voor halogeenlampen;
27. „compacte fluorescentielamp”: een fluorescentielamp die alle onderdelen omvat die nodig zijn voor het ontsteken en de stabiele werking van de lamp;
28. „verlichtingsarmatuur”: een inrichting die het door één of meer lampen uitgestraalde licht verspreidt, filtert of omvormt en alle onderdelen bevat die nodig zijn om de lampen te ondersteunen, te bevestigen en te beschermen, waaronder, indien nodig, hulpstroombanen en voorzieningen om deze op de elektrische voeding aan te sluiten;
29. „eindgebruiker”: een natuurlijke persoon die een product koopt of naar verwachting zal kopen voor doeleinden die niets te maken hebben met zijn commerciële, industriële of ambachtelijke activiteit dan wel zijn vrije beroep;
30. „uiteindelijke eigenaar”: de natuurlijke of rechtspersoon die een product bezit in de gebruiksfase van de levenscyclus daarvan, dan wel elke natuurlijke of rechtspersoon die handelt in naam van een dergelijke natuurlijke of rechtspersoon.
Voor de toepassing van de bijlagen III tot en met V gelden eveneens de in bijlage II vastgestelde definities.
Artikel 3
Eisen inzake ecologisch ontwerp
1. De in artikel 1 genoemde elektrische verlichtingsproducten voldoen aan de in bijlage III omschreven eisen inzake ecologisch ontwerp, behalve wanneer het producten voor bijzondere doeleinden betreft.
Elke eis inzake ecologisch ontwerp wordt volgens het onderstaande tijdschema toegepast:
fase 1: 1 september 2013
fase 2: 1 september 2014
fase 3: 1 september 2016
Tenzij een eis wordt vervangen of tenzij anderszins is bepaald, blijft elke eis van toepassing naast de andere eisen die later worden ingevoerd.
2. Met ingang van 1 september 2013 voldoen producten voor bijzondere doeleinden aan de in bijlage I vastgestelde informatie-eisen.
Artikel 4
Overeenstemmingsbeoordeling
1. De in artikel 8 van Richtlijn 2009/125/EG vastgestelde procedure voor overeenstemmingsbeoordeling bestaat uit de in bijlage IV bij die richtlijn beschreven interne ontwerpcontrole of het in bijlage V bij diezelfde richtlijn beschreven beheersysteem.
2. Voor de toepassing van de overeenstemmingsbeoordeling van artikel 8 van Richtlijn 2009/125/EG moet het technische documentatiedossier de volgende elementen bevatten:
a)
een kopie van de productinformatie die wordt verstrekt overeenkomstig deel 3 van bijlage III bij deze verordening;
b)
enige andere informatie die op grond van de bijlagen I, III en IV in de technische documentatie moet worden opgenomen;
c)
de beschrijving van ten minste één realistische combinatie van productinstellingen en voorwaarden waarbij het product met deze verordening in overeenstemming is.
Artikel 5
Controleprocedure met het oog op markttoezicht
Bij het uitvoeren van de in artikel 3, lid 2, van Richtlijn 2009/125/EG bedoelde markttoezichtcontroles gebruiken de lidstaten de in bijlage IV bij deze verordening beschreven controleprocedure.
Artikel 6
Indicatieve benchmarks
De indicatieve benchmarks voor de best presterende producten en technologieën die op de markt beschikbaar zijn op het ogenblik dat deze verordening wordt aangenomen, zijn vastgelegd in bijlage V.
Artikel 7
Herziening
Uiterlijk drie jaar na de inwerkingtreding van deze verordening beoordeelt de Commissie deze verordening in het licht van de technologische vooruitgang en legt zij het resultaat van deze beoordeling voor aan het Overlegforum.
Artikel 8
Inwerkingtreding
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 12 december 2012.