PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1347/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se zrušuje konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na články 14 a 18 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 Rada nařízením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1339/2002 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden indický vyvážející výrobce, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (5) rozhodnutí 2002/611/ES.
(5)
Rozhodnutím 2006/37/ES (6) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (7).
(6)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (8) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na pozbytí platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (9) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (10) platných konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(8)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(9)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (11) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(10)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (12) dne 16. října 2013 Komise rovněž zahájila šetření ohledně dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (13).
5. Šetření
5.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(11)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2. Dotčené strany
(12)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3. Výběr vzorku
(14)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(15)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou indických vyvážejících výrobců. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(16)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčené země a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4. Šetření
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování subvencování, pokračování nebo obnovení újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, indické vládě, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(19)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden. Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(20)
Komise rovněž v Dillí vedla konzultace s vládou Indie, vládou státu Maháráštra, vládou státu Gudžarát a Rezervní bankou Indie (RBI).
(21)
Kromě toho proběhly inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobci:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je pak někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem v Indii na domácím trhu a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu článku 2 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(24)
Z indických vývozců spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce. Jelikož další výrobci nespolupracovali, musela být výše napadnutelných subvencí stanovena na základě dostupných údajů čerpaných z odpovědí spolupracující společnosti, která stojí za větší částí vývozu z Indie do Unie, a z informací poskytnutých indickými orgány.
(25)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
-
subvenční režimy šetřené v původním šetření:
-
celostátní režimy:
a)
režim vývozních zpracovatelských zón (Export Processing Zones Scheme - EPZ)/režim zvláštních ekonomických zón (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme -EOUS)
b)
režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
c)
režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
d)
režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
e)
režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
-
regionální režimy:
f)
soubor pobídek (Package Scheme of Incentives - PSI) vlády státu Maháráštra
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření, ale byly šetřeny v prvním přezkumu před pozbytím platnosti a v souběžném prozatímním přezkumu:
-
celostátní režimy:
g)
režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
-
subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření ani v předchozích přezkumech:
-
celostátní režimy:
h)
režim Focus Product Scheme (FPS)
i)
režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
j)
režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
k)
režim Focus Market Scheme (FMS)
l)
režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
m)
kapitálové injekce
-
regionální režimy:
n)
regionální režimy vlády státu Gudžarát
(26)
Režimy uvedené v písm. a), b), c), e), h), i), k) a l) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které každých pět let vydává a pravidelně aktualizuje ministerstvo obchodu. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). V publikaci „Handbook of Procedures, Volume I“ (Příručka postupů, dále jen „HOP I 09-14“) indická vláda dále stanoví postupy, jimiž se řídí politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014. Příručka postupů je pravidelně aktualizována.
(27)
Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v písm. d) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.
(28)
Regionální režim uvedený v písm. f) je spravován státem Maháráštra a vychází z usnesení ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra a regionální režim uvedený v bodě n) je spravován státem Gudžarát a vychází z usnesení ministerstva průmyslu a dolů svazového státu Gudžarát.
(29)
Režim vývozních úvěrů uvedený v písm. g) vychází z článků 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který indické centrální bance (Reserve Bank of India, „RBI“) umožňuje usměrňovat komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
(30)
Režim vracení cla uvedený výše v písm. j) vychází z článku 75 celního zákona z roku 1962, z článku 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z článků 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro vracení cla, centrální spotřební daně a daně za služby z roku 1995. Sazby celních vratek jsou pravidelně zveřejňovány; sazby, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou tzv. sazby All Industry Rates (AIR) pro vracení cla v období 2012-13, zveřejněné v oznámení č. 92/2012- Cus.(N.T). Režim vracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 09-14 označuje rovněž jako režim prominutí cla („duty remission“).
2. Vývozní zpracovatelské zóny (Export Processing Zones - EPZ)/zvláštní ekonomické zóny (Special Economic Zones - SEZ)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
(31)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce se nenacházel v SEZS ani v EPZS. Spolupracující vyvážející výrobce však byl zřízen v rámci režimu EOUS a v průběhu období přezkumného šetření dostával napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení se proto týká jen EOUS.
a) Právní základ
(32)
Detailní popis EOUS je uveden v kapitole 6 FTP 09-14 a v kapitole 6 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(33)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, může být v rámci režimu EOUS zřízen jakýkoliv podnik, který se v zásadě zaváže vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb. Aby průmyslové podniky byly pro režim EOUS způsobilé, musí splnit podmínku minimální výše investic do fixních aktiv (10 milionů indických rupií).
c) Provádění v praxi
(34)
Podniky v režimu EOUS se mohou nacházet a mohou být zakládány kdekoli v Indii.
(35)
Žádost o status EOUS musí obsahovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaném množství výroby, předpokládané hodnotě vývozu, požadavcích na dovoz a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Dohoda o uznání společnosti v režimu EOUS platí pět let. Tato dohoda může být obnovena na další období.
(36)
Velmi důležitou povinností podniku v režimu EOUS, jak je stanovena v dokumentu FTP 09-14, je dosažení čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“), tzn. že celková hodnota vývozu v referenčním období (5 let) musí být vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(37)
Podniky v režimu EOUS mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;
iv)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
(38)
Podniky působící v rámci těchto režimů jsou pod celním dohledem v souladu s paragrafem 65 celního zákona.
(39)
Spolupracující vyvážející výrobce působil v režimu EOUS po dobu prvních čtyř měsíců období přezkumného šetření. Úřední listina o opuštění tohoto režimu byla vydána dne 6. února 2013. Tohoto režimu tedy tato společnost během období přezkumného šetření využila jen k dosažení vrácení centrální daně z prodeje. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce nevyužil možnost osvobození od dovozního cla a spotřební daně u domácích nákupů a částečného vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností.
d) Závěry k režimu EOUS
(40)
Vrácení centrální daně z prodeje představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem státu, který by byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, a je tudíž poskytnutím výhody podniku v režimu EOUS ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože podnik zvýšil svou likviditu tím, že dosáhl vrácení centrální daně z prodeje. Subvence jsou ze zákona podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní zaměření podniku v režimu EOUS, jak je uvedeno v odstavci 6.1 dokumentu FTP 09-14, je nezbytnou podmínkou pro získání pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(41)
Výše subvence byla vypočtena na základě výše vrácené centrální daně z prodeje zboží pořízeného z místních zdrojů v průběhu období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat vytvořený v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané subvenční rozpětí činilo 1,4 %.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS)
(42)
Bylo potvrzeno, že režim DEPBS byl ukončen s účinkem ode dne 30. září 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
4. Režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
a) Právní základ
(43)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(44)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu EPCGS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
5. Režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme - ITES)
(45)
Bylo potvrzeno, že režim ITES byl zrušen v dubnu 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
6. Režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme - AAS)
a) Právní základ
(46)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.1.3.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.1 až 4.30 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(47)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu AAS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
7. Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (PSI) vlády státu Maháráštra
a) Právní základ
(48)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným podnikům v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „Package Scheme of Incentives“ („PSI“). Od svého zavedení byl tento režim mnohokrát aktualizován a během období přezkumného šetření platily dva soubory pobídek: PSI 2007 (který platil do dubna 2013) a PSI 2013. Soubor pobídek PSI vlády státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž hlavní jsou tyto: i) vrácení místní spotřební daně/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny, iii) osvobození od místní daně z prodeje nebo její odklad, iv) subvencování úroků pro nově založené podniky a v) některé příspěvky pro malé a střední podniky na modernizaci technologií. Šetřením bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce během období přezkumného šetření využil pouze podrežimu týkajícího se odkladu místní daně z prodeje (viz bod iii) výše), jenž má původ již v režimu PSI 2001, přičemž však nezaplacená daň z prodeje byla částečně splatná během období přezkumného šetření.
b) Způsobilost
(49)
Aby byly způsobilé, musí společnosti zásadně investovat v málo rozvinutých oblastech státu (které jsou podle svého hospodářského rozvoje rozděleny do různých kategorií, např. málo rozvinuté oblasti, méně rozvinuté oblasti, nejméně rozvinuté oblasti), a to buď založením nového průmyslového podniku, nebo rozsáhlým investováním kapitálu do rozšíření nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Hlavním kritériem pro stanovení výše pobídek je klasifikace oblasti, ve které se dotčený podnik nachází nebo bude nacházet, a velikost investice.
c) Provádění v praxi
(50)
V certifikátu způsobilosti vydaném vládou státu Maháráštra spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci je stanoveno, že společnost smí v rámci podrežimu odkladu daně z prodeje odložit úhradu státní daně z prodeje účtované z prodeje zboží této společnosti na domácím trhu.
d) Závěr
(51)
Podrežim odkladu daně z prodeje souboru pobídek vlády státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Prošetřovaný podrežim představuje finanční příspěvek vlády státu Maháráštra, protože tato úleva odkládá výběr příjmu státu Maháráštra, který by byl jinak splatný. Tento odklad společnost zvýhodňuje, protože zlepšuje její likviditu.
(52)
Podrežim je k dispozici pouze společnostem, které investovaly v určitých vymezených zeměpisných oblastech v rámci jurisdikce státu Maháráštra. Není přístupný společnostem sídlícím mimo tyto oblasti. Výše výhody se liší podle dotčené oblasti. Program je podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení specifický, a tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Částka státní daně z prodeje odložená v rámci režimu, jež byla stále splatná na konci období přezkumného šetření, se považuje za rovnocennou bezúročné půjčce ve stejné výši poskytnuté vládou státu Maháráštra. Výhoda pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce tak byla vypočtena na základě úroku ze srovnatelné komerční půjčky, který byl společností zaplacen během období průzkumného šetření.
(54)
Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla poté výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat společnosti během období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence nezávisí na vývozu a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(55)
Na základě výše uvedeného výše subvence, kterou společnost získala v tomto režimu, činí 1,1 %.
8. Režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme - ECS)
(56)
Bylo potvrzeno, že po změnách v režimu ECS (v červenci 2010 s ohledem na vývozní úvěry v INR a v květnu 2012 s ohledem na vývozní úvěry v cizí měně) přestaly preferenční úrokové sazby z vývozních úvěrů v rámci tohoto režimu v podstatě existovat, s výjimkou několika málo průmyslových odvětví. Jelikož dotčené odvětví chemického průmyslu se nenachází na seznamu odvětví, kterých se subvence úrokových sazeb během období přezkumného šetření týkaly, nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.
9. Režim Focus Product (FPS)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.15 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.9 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(58)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FPS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
10. Režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
a) Právní základ
(59)
Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.2.1 až 4.2.7 dokumentu FTP 09-14 a v oddílech 4.31 až 4.36 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(60)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu DFIA během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
11. Režim vracení cla (Duty Drawback Scheme - DDS)
a) Právní základ
(61)
Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní a z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení.
b) Způsobilost
(62)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Provádění v praxi
(63)
Způsobilý vývozce může zažádat o vrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navrácení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku činila během období přezkumného šetření 4 % hodnoty FOB.
(64)
Aby mohla společnost tohoto režimu využívat, musí vyvážet. Při zápisu údajů o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE) se uvede, že vývoz se uskutečňuje v rámci režimu DDS, a neodvolatelně se stanoví výše DDS. Poté, co přepravní společnost předloží obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovná s údaji na přepravním dokladu a zjistí, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro výplatu vráceného cla, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(65)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument lze předložit až po výplatě navraceného cla, indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(66)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(67)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.
(68)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující indický vyvážející výrobce využil režim DDS poté, co opustil režim EOUS.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(69)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, neboť má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(70)
Režim DDS je kromě toho ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(71)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
(72)
Není zaveden systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A konečně má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.
(73)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“, a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“
(74)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(75)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.
(76)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 0,6 %.
12. Režim Focus Market Scheme (FMS)
a) Právní základ
(78)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.8 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(79)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FMS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
13. Režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
a) Právní základ
(80)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.16 dokumentu FTP 09-14 a v oddíle 3.10 dokumentu HOP I 09-14.
b) Zjištění
(81)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu SHIS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
14. Kapitálové injekce
(82)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nebyl příjemcem kapitálových injekcí od indické vlády ani regionálních vlád. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
15. Regionální režimy vlády státu Gudžarát
(83)
Bylo potvrzeno, že spolupracující vyvážející výrobce nemá společnosti ve spojení nebo výrobní závody ve státě Gudžarát. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné regionální režimy vlády státu Gudžarát dále analyzovat.
16. Výše napadnutelných subvencí
(84)
Výše napadnutelných subvencí zjištěných v průběhu období přezkumného šetření v souladu se základním nařízením činí u prošetřovaného vyvážejícího výrobce v hodnotovém vyjádření 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Režim
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nula
EPCGS (14)
nula
ITES
nula
AAS (14)
nula
PSI (regionální režim státu Maháráštra)
1,1
ECS (14)
nula
FPS (14)
nula
DFIA (14)
nula
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nula
SHIS (14)
nula
Kapitálové injekce
nula
Regionální režimy státu Gudžarát
nula
CELKEM
3,1
(85)
Na základě dostupných informací představoval spolupracující vyvážející výrobce v průběhu období přezkumného šetření větší část vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Unie. Žádné informace nenasvědčovaly tomu, že by výše případného subvencování ostatních vyvážejících výrobců byla nižší.
17. Pravděpodobnost pokračování nebo obnovení subvencování
(86)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude pokračovat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(87)
Bylo zjištěno, že přestože je subvenční rozpětí zjištěné v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti nižší než rozpětí zjištěné v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, byl spolupracující indický vývozce dotčeného výrobku nadále zvýhodněn napadnutelným subvencováním indickými úřady. Nic nenasvědčuje tomu, že režim DDS - tedy hlavní režim, který společnost v současnosti využívá poté, co opustila režim EOUS - bude v blízké budoucnosti ukončen. Za těchto podmínek je jasné, že vývozce dotčeného výrobku bude i v budoucnu dále dostávat napadnutelné subvence.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(88)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(89)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(90)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden vyvážející výrobce USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(91)
Šetřením bylo zjištěno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
100
422
187
52
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčené země
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčené země na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
(92)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z Indie (rozsah)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Zdroj: Eurostat.
(93)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(94)
Šetřením vyšlo najevo, že u cen účtovaných jediným spolupracujícím indickým vyvážejícím výrobcem nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobce v Unii. Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nelze zveřejnit přesný výsledek, lze nicméně uvést, že bylo zjištěno cenové podbízení v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(95)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii byla Komise požádána o výpočet možného cenového podbízení pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle těchto údajů nedošlo v souvislosti s tímto dovozem k cenovému podbízení, a zjištění 94. bodu odůvodnění jsou tak potvrzena.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(96)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z ČLR a USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíl dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrné ceny dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Objem dovozu z Číny (index)
100
77
14
1
Podíl čínského dovozu na trhu (index)
100
73
13
1
Průměrné ceny čínského dovozu (index)
100
92
104
164
Zdroj: Eurostat.
(97)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(98)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(99)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(100)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(101)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnoval přezkum pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(102)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než úroveň zaznamenaná na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(104)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(105)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(106)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 104. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2. Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(107)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(108)
Oproti úrovni zaznamenané na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(109)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období dominantní postavení na trhu Unie.
(110)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(111)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(112)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(113)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 103. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6. Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(115)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 112. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7. Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(116)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(117)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření.
(118)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8. Rozsah skutečného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(119)
Jak bylo konstatováno v 84. bodě odůvodnění, rozsah subvenčního rozpětí nebyl významný, přestože byl vyšší než nepatrný.
(120)
S přihlédnutím ke zvýšení objemu prodeje, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího subvencování. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčené země, který byl v období přezkumného šetření velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(121)
Šetření prokázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Indie klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišla dotčená země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(122)
Jak je vysvětleno v 120. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst indickému dovozu.
(123)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(124)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 95., 105.-106. a 110.-111. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(125)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - není výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musí být pokryta dovozem.
(126)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(127)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(128)
Toto je kontext, ve kterém byl analyzován potenciální dopad indického dovozu na trh Unie a výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení za účelem vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(129)
Jak je uvedeno v 84.-85. a 87. bodě odůvodnění, dovoz kyseliny sulfanilové z Indie je nadále a pravděpodobně bude i v budoucnu zvýhodněn subvencováním.
(130)
Zjištění v rámci šetření zároveň ukazují na to, že přítomnost subvencovaného dovozu z Indie nepovede k obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie. Tato úvaha vychází z analýzy těchto faktorů:
-
volná kapacita v Indii;
-
cenová politika indických vývozců;
-
dopad výše subvencování na ceny;
-
sortiment.
a) Volná kapacita v Indii
(131)
Šetření nezjistilo existenci významné volné kapacity v Indii.
(132)
Výrobní odvětví Unie vzneslo proti tomuto zjištění námitku a zejména uvedlo, že indická volná kapacita pravděpodobně poroste v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu, což zvýší motivaci vyvážet.
(133)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že největší známý indický výrobce a vývozce kyseliny sulfanilové v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz (EOU), který je popsán v 39. bodě odůvodnění, neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že nepociťovala tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivou vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování současné či jakékoli budoucí volné kapacity indických výrobců do Unie.
b) Cenová politika indických vývozců
(134)
Pokud jde o cenovou politiku indických vývozců, bylo již v 94. a 95. bodě odůvodnění shledáno, že spolupracující vyvážející výrobce, ale i další indičtí výrobci prodávali za ceny, které během období přezkumného šetření neznamenaly cenové podbízení vůči cenové úrovni v Unii.
(135)
Výrobní odvětví Unie argumentovalo, že vývozní ceny společnosti Kokan vycházely z cenového závazku, a nebyly tudíž reprezentativní pro ostatní indické vyvážející výrobce. Komise poznamenává, že během posuzovaného období byly ceny společnosti Kokan výrazně nad minimální dovozní cenou (MIP) stanovenou v závazku. Pokud jde o ostatní indické vývozce, jejich průměrné vývozní ceny byly podle údajů Eurostatu během období přezkumného šetření ještě vyšší. To znamená, že ceny indických vývozců včetně Kokanu vycházely spíše ze situace na trhu, a nikoli z cenového závazku.
(136)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického dovozu se v průběhu posuzovaného období snížily o 8 % navzdory více než 40 % nárůstu cen hlavní suroviny (benzenu) během stejného období. Šetřením se zjistilo, že relativně vysoká cena kyseliny sulfanilové na trhu Unie vytvořila prostor pro pokles ceny, a to navzdory zvýšení ceny hlavní suroviny. Benzen je sice důležitou složkou nákladů, jím samotným ovšem nelze vysvětlit vývoj nákladů a cen výrobku, který je předmětem šetření. Šetřením bylo dále zjištěno, že ceny indického prodeje do Unie nebyly mimořádně nízké, neboť byly podobné indickým cenám vývozu do třetích zemí, který probíhal ve značných množstvích. Nebyl tedy zjištěn rozpor mezi vývojem ceny koncového výrobku (kyseliny sulfanilové) a vývojem ceny hlavní suroviny (benzenu), jak tvrdilo výrobní odvětví Unie.
(137)
Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického vývozu do třetích zemí, jmenovitě do Turecka, byly nižší než do EU. Komise konstatuje, že z údajů získaných od společnosti Kokan plyne, že jeho ceny do Turecka byly rovněž nad úrovní MIP a že jimi nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Objem vývozu společnosti Kokan do Turecka byl podobný objemu, na který se odvolává výrobní odvětví Unie ve svém argumentu, a tudíž zjištění týkající se Kokanu platí pro všechen indický dovoz do Turecka. Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že dostupné údaje nepotvrzují údajnou rozdílnou cenovou politiku indických výrobců, pokud jde o vývoz do třetích zemí a vývoz do EU.
c) Dopad výše subvencování na ceny
(138)
Jak je uvedeno v 84. bodě odůvodnění, subvenční rozpětí zjištěné v období přezkumného šetření u spolupracujícího indického výrobce činilo 3,1 %. To dokládá pokračující klesající trend subvencování, který je pozorován od uložení původních vyrovnávacích opatření v roce 2002.
(139)
Tento pokles je ovlivněn nejen situací této konkrétní společnosti, ale také systémovými změnami indických subvenčních režimů. Jak je vyloženo v části C tohoto nařízení, některé režimy indická vláda zrušila a většinu zbývajících s ohledem na výhody pro podniky zredukovala. Pouze u jediného šetřeného režimu, a to DDS, byly podmínky způsobilosti a správní postupy zjednodušeny. Výsledkem bylo, že se společnost Kokan okamžitě přesunula do tohoto režimu. Využívání režimu DDS ovšem znamená nemožnost využívat většiny ostatních režimů (EOU, AAS, FPS, DFIA a FMS). Režim DDS má pro dotčený výrobek jasně stanovenou maximální úroveň subvencování: v období přezkumného šetření se rovnala 4 % vývozní hodnoty FOB a poté byla dále snížena na 3 % této hodnoty. Navzdory tomuto stropu na úroveň subvencování lze očekávat, že tento režim ostatní výrobci již začali nebo začnou využívat, poněvadž administrativní zátěž s tímto režimem spojená je nízká.
(140)
Komise tuto tendenci v posledních dvou letech zaregistrovala v několika jiných antisubvenčních šetřeních týkajících se Indie (16). Lze tedy vyvodit závěr, že zjištění týkající se Kokanu popsaná ve 139. bodě odůvodnění, lze extrapolovat na zbývající indické výrobce kyseliny sulfanilové.
(141)
S ohledem na výše uvedenou úroveň subvencování (odhad okolo 3 %, je-li DDS hlavním režimem) a na současnou úroveň cen vývozu z Indie, které již zahrnují subvence, se vyvozuje závěr, že tyto vývozní ceny by nepředstavovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i kdyby byla vyrovnávací opatření vůči Indii zrušena. Lze tedy vyvodit závěr, že vývoz z Indie, i kdyby byl subvencovaný, by nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie.
d) Sortiment
(142)
Spolupracující indický výrobce (představující významný podíl indického dovozu do Unie) prodával především kyselinu sulfanilovou technického stupně, kde mu konkuroval zejména dovoz z USA a Číny, poněvadž výrobní odvětví Unie kyselinu sulfanilovou technického stupně nevyrábělo. V podstatě veškerá kyselina sulfanilová, kterou společnost Kokan vyvezla do Turecka, a to ve významných množstvích, byla technického stupně.
(143)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že využití kyseliny sulfanilové technického a vyčištěného stupně se značně překrývá, a že si tedy oba stupně výrazně konkurují.
(144)
Přestože se uznává, že oba stupně lze považovat za jeden a týž výrobek, je důležité uvést, že šetřením bylo potvrzeno, že z praktického hlediska je jejich zaměnitelnost omezená. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli výraznému cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení. Proto je konstatováno, že kyselina sulfanilová technického stupně pocházející z Indie konkuruje zejména výrobkům z ČLR a USA.
8. Závěr o obnovení újmy
(145)
Vzhledem k zjištěním šetření uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že zrušením vyrovnávacích opatření vůči Indii pravděpodobně nedojde v krátkodobém až střednědobém horizontu k obnovení újmy.
E. ZÁJEM UNIE
(146)
Jelikož byl vyvozen závěr, že obnovení újmy není pravděpodobné, nebylo nutné stanovit zájem Unie.
F. UKONČENÍ VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ
(147)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zrušit stávající vyrovnávací opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(148)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 18 základního nařízení, vyrovnávací opatření použitelná na kyselinu sulfanilovou pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(149)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise v návaznosti na žádost výrobce v Unii dovoz dotčeného výrobku sledovat. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(150)
Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Zrušuje se konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a ukončuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
2. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 1347/2014 VAN DE COMMISSIE
van 17 december 2014
tot beëindiging van het definitief compenserend recht op sulfanilzuur uit India naar aanleiding van een nieuw onderzoek bij het vervallen van maatregelen op grond van artikel 18 van Verordening (EG) nr. 597/2009 van de Raad
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) Nr. 597/2009 van de Raad van 11 juni 2009 betreffende bescherming tegen invoer met subsidiëring uit landen die geen lid van de Europese Gemeenschap zijn (1) („de basisverordening”), en met name de artikelen 14 en 18,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Geldende maatregelen
(1)
In juli 2002 heeft de Raad bij Verordening (EG) nr. 1338/2002 (2) een definitief compenserend recht van 7,1 % ingesteld op de invoer van sulfanilzuur van oorsprong uit India („het oorspronkelijke onderzoek”).
(2)
Bij Verordening (EG) nr. 1339/2002 (3) heeft de Raad in juli 2002 een definitief antidumpingrecht van 21 % ingesteld op de invoer van sulfanilzuur van oorsprong uit de Volksrepubliek China („de VRC”), evenals een definitief antidumpingrecht van 18,3 % op de invoer van sulfanilzuur van oorsprong uit India.
(3)
Bij Besluit 2002/611/EG (4) heeft de Commissie met betrekking tot de antidumping- en antisubsidiemaatregelen op de invoer uit India een prijsverbintenis aanvaard die werd aangeboden door de Indiase producent-exporteur Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan”).
(4)
Naar aanleiding van de vrijwillige opzegging van de verbintenis door Kokan heeft de Commissie in maart 2004 bij Besluit 2004/255/EG (5) Besluit 2002/611/EG ingetrokken.
(5)
Bij Besluit 2006/37/EG (6) heeft de Commissie een nieuwe door Kokan aangeboden verbintenis met betrekking tot de antidumping- en antisubsidiemaatregelen op de invoer uit India aanvaard. De Verordeningen (EG) nr. 1338/2002 en (EG) nr. 1339/2002 van de Raad werden bij Verordening (EG) nr. 123/2006 van de Raad (7) dienovereenkomstig gewijzigd.
(6)
Bij Verordening (EG) nr. 1000/2008 (8) heeft de Raad, naar aanleiding van een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen, antidumpingrechten ingesteld op de invoer van sulfanilzuur van oorsprong uit de VRC en India. Bij Verordening (EG) nr. 1010/2008 (9) heeft de Raad naar aanleiding van een tussentijds nieuw onderzoek en een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen definitieve compenserende rechten ingesteld op de invoer van sulfanilzuur van oorsprong uit India en de hoogte van de antidumpingrechten op de invoer van sulfanilzuur uit India gewijzigd.
2. Verzoek om een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen
(7)
Na de bekendmaking van een bericht dat de geldende compenserende maatregelen op korte termijn zouden vervallen (10), heeft de Commissie op 1 juli 2013 een verzoek om een nieuw onderzoek bij het vervallen van deze maatregelen ontvangen op grond van artikel 18 van Verordening (EG) nr. 597/2009. Het verzoek werd ingediend door CUF - Quimicos Industriais („de indiener van het verzoek” of „CUF”), de enige producent van sulfanilzuur in de Unie, die dus goed is voor 100 % van de productie in de Unie.
(8)
De reden voor dit verzoek was dat het vervallen van de maatregelen waarschijnlijk zou leiden tot voortzetting van de subsidiëring en herhaling van schade voor de bedrijfstak van de Unie.
3. Opening van een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen
(9)
Daar de Commissie na overleg in het Raadgevend Comité tot de conclusie was gekomen dat er voldoende bewijsmateriaal was om een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen te openen, heeft zij op 16 oktober 2013 door de bekendmaking van een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (11) („het bericht van opening”) de opening van een nieuw onderzoek op grond van artikel 18 van de basisverordening aangekondigd.
4. Parallelle onderzoeken
(10)
Met de bekendmaking van een bericht van opening in het Publicatieblad van de Europese Unie van 16 oktober 2013 (12) heeft de Commissie tevens een nieuw onderzoek geopend in verband met het vervallen van de maatregelen die van toepassing zijn op de invoer van sulfanilzuur van oorsprong uit onder meer India. Dit onderzoek werd geopend krachtens artikel 11, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 (13).
5. Onderzoek
5.1. Tijdvak van het nieuwe onderzoek en beoordelingsperiode
(11)
Het onderzoek naar de voortzetting of herhaling van subsidiëring had betrekking op de periode van 1 oktober 2012 tot en met 30 september 2013 („tijdvak van het nieuwe onderzoek” of „TNO”). Het onderzoek van de ontwikkelingen die relevant zijn voor de beoordeling van de waarschijnlijkheid van de voortzetting of herhaling van schade had betrekking op de periode van 1 januari 2010 tot het eind van het TNO („de beoordelingsperiode”).
5.2. Betrokken partijen
(12)
De Commissie heeft de indiener van het verzoek, de producenten-exporteurs in India, de importeurs, de haar bekende betrokken gebruikers en de vertegenwoordigers van het uitvoerende land in kennis gesteld van de opening van het nieuwe onderzoek. De belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van opening vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(13)
De enige producent in de Unie was de enige belanghebbende die hierom verzocht, en werd gehoord.
5.3. Steekproefneming
(14)
Gezien het kennelijk grote aantal producenten-exporteurs in India en het grote aantal niet-verbonden importeurs in de Unie werd in het bericht van opening overwogen om overeenkomstig artikel 27 van de basisverordening gebruik te maken van steekproeven. Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, werd bovengenoemde partijen verzocht zich binnen vijftien dagen na de opening van het nieuwe onderzoek bij haar kenbaar te maken en haar de in het bericht van opening gevraagde gegevens te verstrekken.
(15)
De Commissie heeft hierop twee reacties van Indiase producenten-exporteurs ontvangen. Bijgevolg is geen steekproef samengesteld.
(16)
Eén niet-verbonden importeur heeft op het steekproefformulier geantwoord, maar voerde het betrokken product niet in uit het betrokken land, en heeft de vragenlijst niet beantwoord. Bijgevolg is geen steekproef samengesteld.
(17)
Omdat er in de Unie slechts één producent is, is voor de bedrijfstak van de Unie geen steekproef samengesteld.
5.4. Onderzoek
(18)
De Commissie verzamelde en controleerde alle gegevens die zij nodig achtte om vast te stellen of het waarschijnlijk was dat de subsidiëring en daaruit resulterende schade zouden voortduren of opnieuw zouden optreden en om het belang van de Unie te bepalen. De Commissie heeft aan de enige producent in de Unie, de twee producenten-exporteurs in India, de Indiase overheid, de haar bekende importeurs en gebruikers in de Unie een vragenlijst gestuurd.
(19)
Van de twee Indiase producenten-exporteurs heeft er slechts één een volledig antwoord ingediend. Deze Indiase producent vertegenwoordigde in het tijdvak van het nieuwe onderzoek een groot deel van de totale Indiase uitvoer naar de Unie.
(20)
De Commissie heeft in Delhi ook overleg gevoerd met de Indiase overheid, de overheid van Maharashtra, de overheid van Gujarat en de Reserve Bank of India.
(21)
Daarnaast werd bij de volgende ondernemingen ter plaatse een controle uitgevoerd:
a)
Producent in de Unie:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Producenten-exporteurs:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, India
c)
Gebruikers in de Unie:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Duitsland
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanje.
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
(22)
Het betrokken product is sulfanilzuur, momenteel ingedeeld onder GN-code ex 2921 42 00 (Taric-code 2921420060). Er zijn twee soorten sulfanilzuur: een technische soort en een zuivere soort. De zuivere soort wordt ook wel in de handel gebracht als een zout van sulfanilzuur. Sulfanilzuur wordt gebruikt als grondstof bij de productie van optische witmakers, additieven voor beton, kleurstoffen voor levensmiddelen en speciale verfstoffen. Ook wordt het op beperkte schaal gebruikt in de farmaceutische industrie. Hoewel vaststaat dat beide soorten dezelfde fysische, chemische en technische basiseigenschappen hebben en derhalve als één enkel product worden beschouwd, dient te worden opgemerkt dat het onderzoek heeft aangetoond dat zij in de praktijk slechts beperkt onderling verwisselbaar zijn. Met name gebruikers die van zuiver sulfanilzuur afhankelijk zijn, kunnen de technische soort slechts gebruiken indien zij deze zelf verder kunnen zuiveren. Gebruikers die technisch sulfanilzuur nodig hebben of daar een voorkeur voor hebben, kunnen in theorie de zuivere soort gebruiken, maar dit is vanwege het prijsverschil (20 %-25 %) economisch niet haalbaar.
(23)
Sulfanilzuur is een echt basisproduct waarvan de fysische, chemische en technische basiseigenschappen identiek zijn, ongeacht het land van oorsprong. Het betrokken product en de door de producent-exporteur in India vervaardigde en op de binnenlandse markt en aan derde landen verkochte producten, alsmede de producten die de producenten van de Unie vervaardigen en op de markt van de Unie verkopen, hebben dus dezelfde fysische en chemische basiseigenschappen en worden in wezen voor dezelfde doeleinden gebruikt, zodat zij als soortgelijke producten in de zin van artikel 2 van de basisverordening worden beschouwd.
C. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN VOORTZETTING OF HERHALING VAN SUBSIDIËRING
1. Inleiding
(24)
De medewerking van de Indiase exporteurs bleef beperkt tot één producent-exporteur. Bij gebrek aan medewerking van andere producenten moest het tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidiebedrag op de beschikbare gegevens worden gebaseerd, d.w.z. de antwoorden van de medewerkende onderneming, die goed was voor een groot deel van de uitvoer uit India naar de Unie, en de door de Indiase instanties verstrekte gegevens.
(25)
Op basis van de informatie in het verzoek en de antwoorden op de vragenlijst van de Commissie werd een onderzoek ingesteld naar de hieronder genoemde regelingen in het kader waarvan subsidies zouden worden verstrekt.
-
Subsidieregelingen die tijdens het oorspronkelijke onderzoek zijn onderzocht:
-
Voor het gehele land geldende regelingen:
a)
Export Processing Zones Scheme („EPZ”, regeling exportgerichte productiezones)/Special Economic Zones Scheme („SEZS”, regeling bijzondere economische zones)/Export Oriented Units Scheme („EOUS”, regeling exportgerichte bedrijven);
b)
Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”, kredietregeling voor invoerrechten);
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”, regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering);
d)
Income Tax Exemption Scheme („ITES”, regeling voor vrijstelling van inkomstenbelasting);
e)
Advance Authorisation Scheme („AAS”, regeling voorafgaande vergunningen);
-
Regionale regelingen:
f)
Package Scheme of Incentives („PSI”, pakket stimuleringsmaatregelen) van de overheid van Maharashtra;
-
Subsidieregelingen die niet tijdens het oorspronkelijke onderzoek, maar tijdens het eerste nieuwe onderzoek bij het vervallen van de maatregelen en het tussentijdse nieuwe onderzoek zijn onderzocht:
-
Voor het gehele land geldende regelingen:
g)
Export Credit Scheme („ECS”, regeling exportkredieten);
-
subsidieregelingen die niet tijdens het oorspronkelijke onderzoek of eerdere nieuwe onderzoeken zijn onderzocht:
-
Voor het gehele land geldende regelingen:
h)
Focus Product Scheme („FPS”, regeling focusproducten);
i)
Duty Free Import Authorisation („DFIA”, vergunning voor rechtenvrije invoer);
j)
Duty Drawback Scheme („DDS”, regeling voor de terugbetaling van rechten);
k)
Focus Market Scheme („FMS”, focusmarktregeling);
l)
Status Holder Incentive Scrip („SHIS”, stimuleringscertificaat voor statushouders);
m)
Kapitaalinjecties;
-
Regionale regelingen:
n)
Regionale regelingen van de overheid van Gujarat.
(26)
De regelingen a), b), c), e), h), i), k) en l) zijn gebaseerd op de Wet op de ontwikkeling en regeling van de buitenlandse handel van 1992 („Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992)”), die op 7 augustus 1992 in werking is getreden. Deze wet geeft de Indiase overheid het recht mededelingen te doen in verband met het in- en uitvoerbeleid. Deze mededelingen worden samengevat in documenten over het buitenlandsehandelsbeleid, die om de vijf jaar door het ministerie van Handel worden uitgegeven en regelmatig worden bijgewerkt. Het document over het buitenlandsehandelsbeleid dat relevant is voor het TNO van dit onderzoek is Foreign Trade Policy 2009-2014 („FTP 09-14”). Bovendien heeft de Indiase overheid de procedures voor FTP 09-14 vastgesteld in een Handbook of Procedures, Volume I („HOP I 09-14”). Dit procedurehandboek wordt regelmatig bijgewerkt.
(27)
De onder d) vermelde regeling Vrijstelling inkomstenbelasting is gebaseerd op de Wet Inkomstenbelasting van 1961, die jaarlijks bij de begrotingswet wordt gewijzigd.
(28)
De onder f) en n) bedoelde regionale regelingen worden beheerd door de deelstaten Gujarat en Maharashtra en vinden hun grondslag in besluiten van het Ministerie van Industrie, Energie en Werkgelegenheid van de overheid van Maharashtra en besluiten van het Ministerie van Industrie en Mijnbouw van de overheid van Gujarat.
(29)
De onder g) genoemde Regeling exportkredieten is gebaseerd op de artikelen 21 en 35A van de Banking Regulation Act 1949, die de Reserve Bank of India („RBI”) machtigt handelsbanken instructies over exportkredieten te geven.
(30)
Het onder j) genoemde Duty Drawback Scheme (DDS) is gebaseerd op artikel 75 van de Customs Act van 1962, artikel 37 van de Central Excise Act van 1944, de artikelen 93A en 94 van de Financial Act van 1994 en de Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules van 1995. De terugbetalingspercentages worden regelmatig gepubliceerd; in het TNO waren de All Industry Rates (AIR) of Duty Drawback 2012-13 van toepassing, bekendgemaakt in mededeling nr. 92/2012-Cus.(N.T.). De regeling voor de terugbetaling van rechten wordt in hoofdstuk 4 van FTP 09-14 ook een regeling voor kwijtschelding van rechten genoemd.
2. Regeling exportgerichte productiezones („EPZ”)/bijzondere economische zones („SEZ”)/exportgerichte bedrijven („EOUS”)
(31)
De medewerkende producent-exporteur bleek zich niet in een bijzondere economische zone of in een exportgerichte productiezone te bevinden. Wel was de medewerkende producent-exporteur opgericht in het kader van de Regeling exportgerichte bedrijven en ontving hij in het tijdvak van het nieuwe onderzoek subsidies die aanleiding geven tot compenserende maatregelen. De onderstaande beschrijving en beoordeling betreffen dus uitsluitend de Regeling exportgerichte bedrijven.
a) Rechtsgrondslag
(32)
Deze regeling is nauwkeurig beschreven in hoofdstuk 6 van het FTP 09-14 en hoofdstuk 6 van het HOP I 09-14.
b) Subsidiabiliteit
(33)
Met uitzondering van zuivere handelsondernemingen komen alle ondernemingen die er zich in principe toe verbinden hun gehele productie van goederen of diensten uit te voeren, voor de regeling exportgerichte bedrijven in aanmerking. Industriële ondernemingen moeten evenwel een minimumbedrag (10 miljoen Indiase roepies) in vaste activa investeren om voor de EOUS in aanmerking te komen.
c) Toepassing in de praktijk
(34)
Exportgerichte bedrijven kunnen overal in India worden gevestigd of opgericht.
(35)
In een aanvraag om als exportgericht bedrijf te worden erkend, moeten onder meer gegevens worden verstrekt over het geplande volume van de productie, de geprojecteerde exportwaarde en de behoefte aan ingevoerde en binnenlandse inputs over een periode van vijf jaar. Indien de aanvraag wordt aanvaard, worden de aan deze aanvaarding verbonden voorwaarden aan de onderneming meegedeeld. De erkenning als exportgericht bedrijf geldt voor vijf jaar. De erkenning kan worden verlengd.
(36)
Een belangrijke verplichting voor exportgerichte bedrijven is volgens het FTP 09-14 dat hun deviezenrekening een positief saldo moet vertonen, d.w.z. dat de totale waarde van hun uitvoer gedurende een referentieperiode van vijf jaar groter moet zijn dan de totale waarde van hun invoer.
(37)
Exportgerichte bedrijven komen in aanmerking voor de volgende voordelen:
i)
vrijstelling van invoerrechten voor alle soorten goederen (waaronder kapitaalgoederen, grondstoffen en verbruiksgoederen) die nodig zijn voor de fabricage, productie of verwerking of die in verband daarmee worden gebruikt;
ii)
vrijstelling van accijnzen op in het binnenland aangekochte goederen;
iii)
terugbetaling van de nationale omzetbelasting op ter plaatse aangekochte goederen;
iv)
gedeeltelijke terugbetaling van de accijnzen die zijn betaald op brandstof die bij binnenlandse oliemaatschappijen wordt betrokken.
(38)
Bedrijven die in het kader van deze regelingen werkzaam zijn, staan overeenkomstig artikel 65 van de Customs Act onder toezicht van douaneambtenaren.
(39)
De medewerkende producent-exporteur opereerde in de eerste vier maanden van het TNO onder de regeling exportgerichte bedrijven. De formele brief waarmee de onderneming afstand nam van de regeling, is gedateerd 6 februari 2013. De onderneming heeft in het TNO derhalve enkel van de regeling gebruikgemaakt om de nationale omzetbelasting terugbetaald te krijgen. Uit het onderzoek bleek dat de betrokken producent-exporteur evenwel geen voordeel had behaald door de vrijstelling van invoerrechten en accijnzen over aankopen op de binnenlandse markt, en van de gedeeltelijke terugbetaling van de accijnzen die zijn betaald op brandstof die bij binnenlandse oliemaatschappijen werd betrokken.
d) Conclusies betreffende de EOUS-regeling
(40)
De terugbetaling van de nationale omzetbelasting is een subsidie in de zin van artikel 3, lid 1, onder a) ii), van de basisverordening. De overheid derft door deze regeling inkomsten en verleent het exportgerichte bedrijf aldus een voordeel in de zin van artikel 3, lid 2, van de basisverordening, daar dit bedrijf hierdoor over meer liquide middelen beschikt doordat het nationale omzetbelasting terugbetaald krijgt die het normaliter verschuldigd zou zijn. De subsidie is rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties en wordt derhalve geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen ingevolge artikel 4, lid 4, onder a), van de basisverordening. Om voor deze voordelen in aanmerking te komen, moet een bedrijf volgens punt 6.1 van het FTP 09-14 exportgericht zijn.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(41)
Het subsidiebedrag werd berekend aan de hand van het bedrag van de omzetbelasting dat in het tijdvak van het nieuwe onderzoek werd terugbetaald op aangekochte binnenlandse goederen. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd dit subsidiebedrag toegerekend aan de totale waarde van de uitvoer in het nieuwe tijdvak van het nieuwe onderzoek als geschikte noemer, omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd toegekend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden. De op deze wijze berekende subsidiemarge bedroeg 1,4 %.
3. Kredietregeling voor invoerrechten (DEPBS)
(42)
Er werd bevestigd dat de DEPBS met ingang van 30 september 2011, dat wil zeggen nog vóór het TNO, feitelijk is ingetrokken. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
4. Regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering (EPCGS)
a) Rechtsgrondslag
(43)
De EPCGS is nauwkeurig beschreven in hoofdstuk 5 van het FTP 09-14 en hoofdstuk 5 van het HOP I 09-14.
b) Bevindingen
(44)
De medewerkende Indiase producent-exporteur bleek in het TNO geen voordelen in het kader van deze regeling te hebben verkregen. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
5. Income Tax Exemption Scheme („ITES”, regeling voor vrijstelling van inkomstenbelasting)
(45)
Er werd bevestigd dat de ITES in april 2011, dat wil zeggen vóór het TNO, is afgeschaft. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
6. Advance Authorisation Scheme („AAS”, regeling voorafgaande vergunningen)
a) Rechtsgrondslag
(46)
Deze regeling is nauwkeurig beschreven in de punten 4.1.3.1 tot en met 4.1.14 van het FTP 09-14 en de punten 4.1 tot en met 4.30 van het HOP I 09-14.
b) Bevindingen
(47)
De medewerkende Indiase producent-exporteur bleek in het TNO geen voordelen in het kader van deze regeling te hebben verkregen. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
7. Package Scheme of Incentives („PSI”, pakket stimuleringsmaatregelen) van de overheid van Maharashtra
a) Rechtsgrondslag
(48)
Om ondernemingen aan te moedigen zich in minder ontwikkelde gebieden van Maharashtra te vestigen, verleent de overheid van deze deelstaat sinds 1964 in het kader van het Package Scheme of Incentives (pakket stimuleringsmaatregelen of „PSI”) voordelen aan nieuwe fabrieken die in ontwikkelingsgebieden worden opgezet. De regeling is sinds de invoering ervan meerdere malen gewijzigd en in het TNO waren er twee pakketten stimuleringsmaatregelen van kracht: PSI 2007 (dat van kracht was tot en met april 2013) en PSI 2013. Het PSI van Maharashtra bestaat uit verschillende subregelingen. De belangrijkste daarvan zijn: i) terugbetaling van de octrooibelasting/inschrijvingsbelasting, ii) vrijstelling van elektriciteitsheffing, iii) vrijstelling/uitstel van betaling van de plaatselijke omzetbelasting, iv) rentesubsidie voor nieuwe vestigingen, en v) bepaalde subsidies voor kleine en middelgrote ondernemingen voor het moderniseren van hun technologie. Uit het onderzoek bleek dat de enige subregeling waarvan de medewerkende producent-exporteur in het TNO gebruik maakte, de subregeling betreffende uitstel van betaling van omzetbelasting was (deel van punt iii)), die in feite onder het PSI 2001 viel maar waarvan in het TNO nog steeds een deel moest worden terugbetaald.
b) Subsidiabiliteit
(49)
Om voor deze regeling in aanmerking te komen, moeten ondernemingen in de regel in minder ontwikkelde gebieden van de deelstaat investeren (die op grond van hun economische ontwikkeling zijn ingedeeld in verschillende categorieën, nl. weinig ontwikkelde, minder ontwikkelde en minst ontwikkelde gebieden) door daar een nieuwe fabriek op te zetten of door grootschalige investeringen te doen in de uitbreiding of diversificatie van bestaande fabrieken. De voornaamste criteria voor het vaststellen van het bedrag van stimuleringsmaatregelen zijn de classificatie van het gebied waar de fabriek is of zal worden gevestigd en de omvang van de investeringen.
c) Toepassing in de praktijk
(50)
In het door de overheid van Maharashtra aan de medewerkende producent-exporteur afgegeven certificaat werd bepaald dat de onderneming, op grond van de subregeling „uitstel betaling omzetbelasting”, de betaling van de over de binnenlandse verkoop geheven nationale omzetbelasting mocht uitstellen.
d) Conclusie
(51)
In het kader van het pakket stimuleringsmaatregelen van de overheid van Maharashtra worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), en artikel 3, punt 2, van de basisverordening. De hierboven onderzochte subregeling is een financiële bijdrage van de overheid van Maharashtra, aangezien hierdoor de inning van inkomsten van deze overheid wordt uitgesteld, die anders opeisbaar zouden zijn geweest. Dit uitstel verleent de onderneming voordeel, aangezien haar liquiditeit hierdoor verbetert.
(52)
Alleen ondernemingen die geïnvesteerd hebben in bepaalde geografische gebieden die onder de jurisdictie van de deelstaat Maharashtra vallen, komen voor de subregeling in aanmerking. Ondernemingen die buiten deze gebieden zijn gevestigd, komen niet in aanmerking. De hoogte van het voordeel is afhankelijk van het gebied in kwestie. De regeling is specifiek in de zin van artikel 4, lid 2, onder a), en artikel 4, lid 3, van de basisverordening en geeft derhalve aanleiding tot compenserende maatregelen.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(53)
Het bedrag aan omzetbelasting dat in het kader van het uitstelelement van de regeling aan het einde van het TNO nog moest worden betaald, werd beschouwd als een door de overheid van Maharashtra verstrekte rentevrije lening voor hetzelfde bedrag. Het voordeel van de medewerkende producent-exporteur werd derhalve berekend op basis van de rente die de onderneming voor een vergelijkbare commerciële lening in het TNO verschuldigd zou zijn geweest.
(54)
Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd het subsidiebedrag (de teller van de breuk) omgeslagen over de totale omzet van de onderneming in het TNO, aangezien de subsidie niet afhankelijk is van de uitvoer en evenmin van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(55)
Op basis van het bovenstaande heeft de onderneming in het kader van deze regeling een subsidie van 1,1 % verkregen.
8. Regeling exportkredieten (ECS)
(56)
Er werd vastgesteld dat de preferentiële rentetarieven voor exportkredieten in het kader van deze steunregeling, na wijzigingen in de ECS met betrekking tot exportkredieten in Indiase roepies (juli 2010) en buitenlandse valuta (mei 2012) in beginsel zijn vervallen, behalve voor een beperkt aantal specifieke industriële sectoren. Omdat bleek dat de chemische sector in kwestie niet voorkwam op de lijst van sectoren die in het TNO in aanmerking kwamen voor de subsidiëring van rentes, hoefde deze regeling in het kader van dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
9. Focus Product Scheme („FPS”, regeling focusproducten)
a) Rechtsgrondslag
(57)
De regeling wordt uitvoerig beschreven in punt 3.15 van het FTP 09-14 en in punt 3.9 van het HOP I 09-14.
b) Bevindingen
(58)
De medewerkende Indiase producent-exporteur bleek tijdens het TNO geen voordelen in het kader van deze regeling te hebben verkregen. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
10. Duty Free Import Authorisation („DFIA”, vergunning voor rechtenvrije invoer)
a) Rechtsgrondslag
(59)
Deze regeling wordt uitvoerig beschreven in de punten 4.2.1 tot en met 4.2.7 van het FTP 09-14 en in de hoofdstukken 4.31 tot en met 4.36 van het HOP I 09-14.
b) Bevindingen
(60)
De medewerkende Indiase producent-exporteur bleek tijdens het TNO geen voordelen in het kader van de DFIA te hebben verkregen. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
11. Duty Drawback Scheme („DDS”, regeling voor de terugbetaling van rechten);
a) Rechtsgrondslag
(61)
De DDS is uitvoerig beschreven in de Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995 en de wijzigingen daarvan bij latere mededelingen.
b) Subsidiabiliteit
(62)
Alle producenten-exporteurs of handelaren-exporteurs komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Toepassing in de praktijk
(63)
Een in aanmerking komende exporteur kan een terugbetalingsbedrag aanvragen dat wordt berekend als percentage van de fob-waarde van de in het kader van deze regeling uitgevoerde producten. De Indiase autoriteiten hebben terugbetalingspercentages vastgesteld voor een aantal producten, waaronder het betrokken product. Deze worden vastgesteld op basis van de gemiddelde hoeveelheid of waarde van materialen die worden gebruikt als inputs bij de productie van een product en het gemiddelde bedrag van de op inputs betaalde rechten. Ze zijn van toepassing ongeacht of er daadwerkelijk invoerrechten zijn betaald. Het DDS-percentage voor het betrokken product bedroeg in het tijdvak van het nieuwe onderzoek 4 % van de fob-waarde.
(64)
Om voor de voordelen van deze regeling in aanmerking te komen, moet een onderneming exporteren. Op het moment dat de verzendingsgegevens worden ingevoerd in de douaneserver (ICEGATE), wordt aangegeven dat de uitvoer plaatsvindt onder de DDS-regeling en wordt het DDS-bedrag onherroepelijk vastgesteld. Nadat het expeditiebedrijf het Export General Manifest (EGM; algemeen manifest voor uitvoer) heeft ingediend en het douanekantoor heeft vastgesteld dat de gegevens overeenkomen met de gegevens in de ladingsbrief, is voldaan aan alle voorwaarden voor goedkeuring van de uitkering van het terugbetalingsbedrag hetzij door rechtstreekse overmaking naar de bankrekening van de exporteur hetzij per wissel.
(65)
De exporteur moet tevens bewijs voorleggen van de verwezenlijking van de uitvoer in de vorm van een Bank Realisation Certificate (BRC, bankcertificaat). Dit document mag worden voorgelegd na de uitkering van het terugbetalingsbedrag, maar de Indiase overheid vordert het uitgekeerde bedrag terug als de exporteur het BRC niet binnen een gegeven termijn indient.
(66)
Het terugbetalingsbedrag mag voor elk gewenst doeleinde worden gebruikt.
(67)
In overeenstemming met de Indiase boekhoudregels kan het terugbetalingsbedrag op transactiebasis als inkomsten worden geboekt nadat aan de uitvoerverplichting is voldaan.
(68)
De medewerkende Indiase producent-exporteur bleek in het tijdvak van het nieuwe onderzoek gebruik te maken van de DDS toen het niet langer deelnam aan de regeling exportgerichte bedrijven.
d) Conclusies betreffende de DDS
(69)
In het kader van de DDS-regeling worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, punt 1, onder a) ii), en artikel 3, punt 2, van de basisverordening. Een terugbetaling van rechten vormt een financiële bijdrage door de Indiase overheid, aangezien het in de vorm van een rechtstreekse overdracht van middelen door de Indiase overheid wordt uitgekeerd. Verder verkrijgt de exporteur door het terugbetalingsbedrag een voordeel, want zijn liquiditeit wordt hierdoor verbeterd.
(70)
Voorts is de DDS rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties; zij wordt daarom geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(71)
Deze regeling kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, punt 1, onder a) ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de strikte voorschriften die zijn vastgesteld in bijlage I, punt i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) bij de basisverordening.
(72)
Bovendien is er geen systeem of procedure aan de hand waarvan kan worden vastgesteld welke inputs bij de vervaardiging van het exportproduct werden gebruikt, dan wel of te veel invoerrechten werden betaald in de zin van bijlage I, punt i), en de bijlagen II en III bij de basisverordening. Ten slotte kan een exporteur voor de DDS-voordelen in aanmerking komen ongeacht of hij al dan niet inputs invoert. Om het voordeel te verkrijgen, is het voldoende dat de exporteur goederen uitvoert; hij hoeft niet aan te tonen dat inputs werden ingevoerd. Zo komen zelfs exporteurs die al hun inputs op de binnenlandse markt aankopen en die geen goederen invoeren die als inputs kunnen worden gebruikt, toch voor de DDS in aanmerking.
(73)
Dit wordt bevestigd in circulaire nr. 24/2001 van de Indiase overheid, waarin duidelijk wordt gesteld dat „[terugbetalingspercentages] geen betrekking hebben op het werkelijke verbruikspatroon van inputs en het werkelijke toepasselijke recht op inputs van een bepaalde exporteur of van afzonderlijke zendingen […]” en regionale overheden wordt opgedragen „de eenheden in het veld naast de door de exporteur ingediende aanvraag van terugbetaling geen bewijs van werkelijk geheven rechten op inputs van ingevoerde of inheemse aard […] te doen verlangen”.
(74)
Gezien het bovenstaande wordt geconcludeerd dat de DDS aanleiding geeft tot compenserende maatregelen.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(75)
Overeenkomstig artikel 3, lid 2, en artikel 5, bij de basisverordening werd het tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidiebedrag berekend in termen van het door de ontvanger daarmee verkregen voordeel, waarvan het bestaan werd vastgesteld in het tijdvak van het nieuwe onderzoek. Er werd van uitgegaan dat de ontvanger het voordeel verkreeg op het ogenblik dat een uitvoertransactie in het kader van deze regeling plaatsvond. Op dat ogenblik is de Indiase overheid gehouden het terugbetalingsbedrag uit te keren, wat een financiële bijdrage is in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Als de douaneautoriteiten eenmaal een ladingsbrief voor de uitvoer afgeven, waarin onder meer het voor die uitvoertransactie toe te kennen bedrag aan terug te betalen rechten is vermeld, heeft de Indiase overheid geen zeggenschap meer over het al dan niet toekennen van de subsidie. Gezien het bovenstaande lijkt het passend om voor de berekening van het door de DDS toegekende voordeel uit te gaan van alle terugbetalingsbedragen die in het tijdvak van het nieuwe onderzoek voor uitvoertransacties zijn verworven.
(76)
Overeenkomstig artikel 7, lid 2, bij de basisverordening werd het bedrag van deze subsidies omgeslagen over de totale waarde van de uitvoer van het betrokken product in het TNO (de noemer), omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd verleend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(77)
Gezien het bovenstaande werd met betrekking tot deze regeling voor de medewerkende Indiase producent-exporteur een subsidiepercentage van 0,6 % vastgesteld.
12. Focus Market Scheme („FMS”, focusmarktregeling)
a) Rechtsgrondslag
(78)
De regeling wordt uitvoerig beschreven in punt 3.14 van het FTP 09-14 en punt 3.8 van het HOP I 09-14.
b) Bevindingen
(79)
De medewerkende Indiase producent-exporteur bleek tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek geen voordelen in het kader van de FMS te hebben verkregen. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
13. Status Holder Incentive Scrip („SHIS”, stimuleringscertificaat voor statushouders)
a) Rechtsgrondslag
(80)
De regeling wordt uitvoerig beschreven in punt 3.16 van het FTP 09-14 en in punt 3.10 van het HOP I 09-14.
b) Bevindingen
(81)
De medewerkende Indiase producent-exporteur bleek tijdens het tijdvak van het nieuwe onderzoek geen voordelen in het kader van het SHIS te hebben verkregen. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
14. Kapitaalinjecties
(82)
De medewerkende Indiase producent-exporteur bleek noch van kapitaalinjecties van de Indiase overheid, noch van kapitaalinjecties van regionale overheden te hebben geprofiteerd. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
15. Regionale regelingen van de overheid van Gujarat
(83)
Er werd bevestigd dat de medewerkende producent-exporteur geen verbonden ondernemingen of productiefaciliteiten in de deelstaat Gujarat heeft. Daarom hoefden de regionale regelingen van de overheid van Gujarat voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
16. Bedrag van de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies
(84)
De in het tijdvak van het nieuwe onderzoek overeenkomstig de basisverordening tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies bedroegen voor de onderzochte producent-exporteur 3,1 % van de waarde.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Regeling
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nihil
EPCGS (14)
nihil
ITES
nihil
AAS (14)
nihil
PSI (regionale regeling Maharashtra)
1,1
ECS (14)
nihil
FPS (14)
nihil
DFIA (14)
nihil
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nihil
SHIS (14)
nihil
Kapitaalinjecties
nihil
Regionale regelingen van Gujarat
nihil
TOTAAL
3,1
(85)
Volgens de beschikbare informatie nam de medewerkende producent-exporteur tijdens het TNO een groot deel van de uitvoer van sulfanilzuur vanuit India naar de Unie voor zijn rekening. Er was geen informatie beschikbaar waaruit bleek dat de hoogte van de subsidiëring van andere eventueel bestaande producenten-exporteurs geringer zou zijn.
17. Waarschijnlijkheid van voortzetting van subsidiëring
(86)
Overeenkomstig artikel 18, lid 2, van de basisverordening werd onderzocht of het waarschijnlijk is dat de subsidiëring zou worden voortgezet indien de compenserende maatregelen zouden vervallen.
(87)
Vastgesteld werd dat - hoewel de bij het nieuwe onderzoek vastgestelde subsidiemarge lager is dan die welke tijdens het oorspronkelijke onderzoek en het nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen naar voren kwam - de medewerkende Indiase exporteur van het betrokken product in het TNO nog steeds voordeel had verkregen door subsidies van de Indiase overheid die aanleiding geven tot compenserende maatregelen. Er bestaan geen aanwijzingen dat de DDS - het belangrijkste programma waar de onderneming gebruik van maakt nu het niet meer deelneemt aan de regeling exportgerichte bedrijven - in de nabije toekomst zal worden afgeschaft. Onder deze omstandigheden is het duidelijk dat de exporteur van het betrokken product ook in de toekomst subsidies zal blijven ontvangen die aanleiding geven tot compenserende maatregelen.
D. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN VOORTZETTING OF HERHALING VAN SCHADE
1. Productie in de Unie en definitie van de bedrijfstak van de Unie
(88)
In het tijdvak van het nieuwe onderzoek werd het soortgelijke product in de Unie vervaardigd door één producent in de Unie, die dan ook goed was voor 100 % van de productie in de Unie en de bedrijfstak van de Unie vormt in de zin van artikel 9, lid 1, van de basisverordening.
2. Verbruik in de Unie
(89)
Het verbruik in de Unie werd vastgesteld aan de hand van:
-
de omvang van de verkoop van het soortgelijke product door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie;
-
de omvang van de invoer van sulfanilzuur (Taric-codeniveau) in de Unie, zoals gerapporteerd door Eurostat.
(90)
Daar de bedrijfstak van de Unie uit slechts één producent bestaat en er slechts één producent-exporteur in de VS is, moeten de gegevens in onderstaande tabellen in het belang van de geheimhouding van bedrijfsinformatie in geïndexeerde vorm worden vermeld.
Tabel 1
Verbruik in de Unie
Omvang (index)
2010
2011
2012
TNO
Verbruik in de Unie (2010 = 100)
100
106
106
114
Bron: Eurostat en antwoorden op de vragenlijst.
(91)
Uit het onderzoek bleek dat de markt voor sulfanilzuur in de beoordelingsperiode geleidelijk is gegroeid en tegen het einde van het TNO met 14 % was toegenomen.
3. Invoer uit het betrokken land
a) Omvang van de invoer en marktaandeel
Tabel 2
Invoer uit het betrokken land
Omvang van de invoer (index)
2010
2011
2012
TNO
India
100
422
187
52
Bron: Eurostat.
Tabel 2 bis
Invoer uit het betrokken land
Omvang van de invoer (bandbreedte) (15)
2010
2011
2012
TNO
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Bron: Eurostat.
Tabel 3
Marktaandeel van het betrokken land
Marktaandeel (index)
2010
2011
2012
TNO
Marktaandeel van de invoer uit India
100
397
177
46
(92)
Tijdens de beoordelingsperiode is de invoer uit India met 48 % gedaald en het marktaandeel ervan met 54 %.
b) Invoerprijzen
Tabel 4
Gemiddelde invoerprijzen van sulfanilzuur uit het betrokken land
2010
2011
2012
TNO
Index van prijzen van de invoer uit India (2010 = 100)
100
79
84
92
Bron: Eurostat.
Tabel 4 bis
Gemiddelde prijzen van de invoer van sulfanilzuur uit het betrokken land
2010
2011
2012
TNO
Prijs van de invoer uit India (bandbreedte)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Bron: Eurostat.
(93)
De gemiddelde prijs van het betrokken product uit India daalde in 2011 met 21 % en steeg daarna geleidelijk, maar bleef 8 % lager dan het prijsniveau van 2010.
c) Omvang van de prijsonderbieding
(94)
Uit het onderzoek bleek dat de door de enige medewerkende Indiase producent-exporteur in rekening gebrachte prijzen de prijzen van de producent in de Unie niet onderboden. Gezien de vertrouwelijke aard van de gegevens kan het precieze resultaat niet openbaar worden gemaakt. De prijsonderbieding bedroeg echter tussen - 20 % en - 40 %.
(95)
Na de mededeling van feiten en overwegingen en de opmerkingen van de producent in de Unie heeft de Commissie het verzoek gekregen op grond van gegevens van Eurostat de mogelijke prijsonderbieding voor het resterende deel van de Indiase invoer te berekenen. Op grond van deze gegevens werd geen prijsonderbieding vastgesteld met betrekking tot die invoer en kunnen de bevindingen in overweging 94 derhalve worden bevestigd.
4. Invoer uit andere derde landen
(96)
Met uitzondering van drie verwaarloosbare transacties (in 2010 en 2011 uit Zwitserland en in 2012 uit Maleisië) was de gehele invoer van sulfanilzuur uit andere derde landen in de beoordelingsperiode afkomstig uit de VRC en de VS.
Tabel 5
Invoer van sulfanilzuur uit andere derde landen
2010
2011
2012
TNO
Omvang van de invoer uit de VS (index)
100
267
253
299
Marktaandeel van de invoer uit de VS (index)
100
180
171
188
Gemiddelde prijzen van de invoer uit de VS (index)
100
95
101
102
Omvang van de invoer uit de VRC (index)
100
77
14
1
Marktaandeel van de invoer uit de VRC (index)
100
73
13
1
Gemiddelde prijzen van de invoer uit de VRC (index)
100
92
104
164
Bron: Eurostat.
(97)
Tussen 2010 en het tijdvak van het nieuwe onderzoek is de omvang van het uit de VRC ingevoerde sulfanilzuur met 99 % gedaald en het marktaandeel van de Chinese uitvoer eveneens.
(98)
De gemiddelde prijs van de invoer van sulfanilzuur uit de VRC daalde in 2011 licht, namelijk met 8 %, en vertoonde vervolgens een stijgende trend, met een zeer sterke stijging van 64 % in het tijdvak van het nieuwe onderzoek.
(99)
Zowel de omvang als het marktaandeel van de invoer van sulfanilzuur uit de VS is in de beoordelingsperiode aanzienlijk gegroeid, met respectievelijk 199 % en 88 %. Aangezien het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie in dezelfde periode relatief stabiel bleef, werd het marktaandeel dat niet langer door de Chinese en Indiase exporteurs werd ingenomen, overgenomen door de invoer uit de VS.
(100)
Het prijsniveau van de invoer uit de VS bleef in de beoordelingsperiode relatief stabiel en lag op hetzelfde niveau als dat van de producent in de Unie. In het tijdvak van het nieuwe onderzoek was geen sprake van prijsonderbieding door de invoer uit de VS.
5. Situatie van de bedrijfstak van de Unie
(101)
Ingevolge artikel 8, lid 4, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de waarschijnlijkheid van voortzetting of herhaling van de schade een beoordeling van alle economische factoren die van invloed waren op de situatie van de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode.
(102)
In het belang van de geheimhouding van bedrijfsinformatie moet de informatie over de enige producent van de Unie in geïndexeerde vorm worden vermeld.
5.1. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
Tabel 6
Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
2010
2011
2012
TNO
Productie in ton (index)
100
87
99
107
Capaciteit in ton (index)
100
100
100
100
Bezettingsgraad (Index)
100
87
99
107
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(103)
De productie van de bedrijfstak van de Unie lag in het tijdvak van het nieuwe onderzoek 7 % hoger dan aan het begin van de beoordelingsperiode. In de beoordelingsperiode bleef de capaciteit van de bedrijfstak van de Unie ongewijzigd en daardoor veranderde de bezettingsgraad in lijn met de productie: deze steeg in het tijdvak van het nieuwe onderzoek met 7 %.
(104)
Hierbij moet worden opgemerkt dat de bedrijfstak van de Unie in de gehele beoordelingsperiode - met uitzondering van 2011 - een toereikende bezettingsgraad behield, en in het tijdvak van het nieuwe onderzoek een optimaal niveau wist te bereiken.
(105)
Na de mededeling van de feiten en overwegingen voerde de bedrijfstak van de Unie aan dat gedurende de hele beoordelingsperiode de optimale bezettingsgraad enkel tijdens het TNO werd bereikt, waaruit zou blijken dat het herstel nog steeds zeer recent en broos is.
(106)
Deze opmerking verandert naar het oordeel van de Commissie niets aan de conclusies van overweging 104, die in geen enkel opzicht in tegenspraak zijn met de opmerkingen van de bedrijfstak van de Unie.
5.2. Eindvoorraad
Tabel 7
Eindvoorraad
2010
2011
2012
TNO
Eindvoorraden in ton (index)
100
576
328
171
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(107)
De eindejaarsvoorraden van de bedrijfstak van de Unie vertoonden in 2011 een sterke stijging. Daarna werd een dalende trend geconstateerd, maar zij bleven in het TNO 71 % boven het niveau van 2010. Uitgaande van de omvang van de productie in het TNO was het niveau van de eindvoorraden in ieder geval minder dan één productiemaand.
5.3. Omvang van de verkoop en marktaandeel
Tabel 8
Omvang van de verkoop en marktaandeel
2010
2011
2012
TNO
Omvang van de verkoop (ton) (index)
100
70
97
104
Marktaandeel (in %) (index)
100
66
92
92
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(108)
De omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie is vergeleken met het begin van de beoordelingsperiode met 4 % gestegen. In 2011 was er een zeer sterke daling, die werd gevolgd door een gestage toename.
(109)
Qua marktaandeel kan de prestatie van de bedrijfstak van de Unie tijdens de beoordelingsperiode als stabiel worden beschouwd, met uitzondering van 2011, toen naast de verkoop ook het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie daalde. In de daaropvolgende jaren vertoonden de verkoop en het marktaandeel een stijgende trend. Hoewel het marktaandeel van de producent in de Unie in het tijdvak van het nieuwe onderzoek licht onder het niveau van 2010 bleef, moet worden opgemerkt dat de bedrijfstak van de Unie er in slaagde om van de groei van het verbruik in de Unie te profiteren en gedurende de hele beoordelingsperiode een machtspositie op de markt van de Unie innam.
(110)
In zijn opmerkingen na de mededeling van feiten en overwegingen verklaarde de bedrijfstak van de Unie dat zijn marktaandeel zeer instabiel is, wat te wijten zou zijn aan het feit dat sulfanilzuur een prijsgedreven grondstof is. Hij gaf als voorbeeld het jaar 2011, toen het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie kelderde.
(111)
In dit verband moet worden benadrukt dat het verlies van het marktaandeel in 2011 overeenkwam met een prijsverhoging van de producent in de Unie die inging tegen de marktontwikkelingen van dat moment. Uit het onderzoek bleek dat de prijzen van de invoer uit alle landen in 2011 tussen 5 % en 20 % daalden. Hierbij moet worden opgemerkt dat volgens de beschikbare statistische gegevens met name de Amerikaanse importeur het marktaandeel innam dat de bedrijfstak van de Unie had verloren.
5.4. Prijzen en factoren die de prijzen beïnvloeden
Tabel 9
Verkoopprijzen
2010
2011
2012
TNO
Gemiddelde verkoopprijzen (EUR/ton) (index)
100
109
108
112
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(112)
De verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie stegen in de beoordelingsperiode met 12 %; dit was het gevolg van de doorberekening van de stijging van de kosten van de belangrijkste grondstof (aniline).
5.5. Werkgelegenheid en productiviteit
Tabel 10
Werkgelegenheid en productiviteit
2010
2011
2012
TNO
Werkgelegenheid (index)
100
100
117
117
Productiviteit (index)
100
88
85
91
Gemiddelde arbeidskosten (index)
100
105
102
116
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(113)
De werkgelegenheid in voltijdequivalenten steeg in het tijdvak van het nieuwe onderzoek met 17 %. De gemiddelde arbeidskosten vertoonden in de beoordelingsperiode een stijgende trend; in het TNO viel een stijging van 16 % ten opzichte van 2010 te noteren. Aangezien de productie zoals aangegeven in overweging 103 slechts met 7 % steeg, daalde de arbeidsproductiviteit in de beoordelingsperiode met 9 %.
5.6. Winstgevendheid
Tabel 11
Winstgevendheid
2010
2011
2012
TNO
Winstgevendheid (index)
100
96
20
65
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(114)
De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie voor het soortgelijke product daalde in de beoordelingsperiode en lag iets lager dan het door de bedrijfstak van de Unie geclaimde optimale niveau. Hierbij moet echter worden opgemerkt dat zij gedurende de hele beoordelingsperiode positief bleef.
(115)
De daling van de winstgevendheid is voornamelijk aan de stijging van de gemiddelde productiekosten toe te rekenen (stijging van 20 % tussen 2010 en het TNO), die - zoals aangegeven in overweging 112 - niet volledig kon worden gecompenseerd door de stijging van de verkoopprijzen met 12 %.
5.7. Investeringen, rendement van investeringen en kasstroom
Tabel 12
Investeringen, rendement van investeringen en kasstroom
2010
2011
2012
TNO
Investeringen (index)
-
100
133
57
Rendement van investeringen (index)
100
86
30
103
Kasstroom (index)
100
116
68
82
(116)
Uit het onderzoek bleek dat de bedrijfstak van de Unie in 2010 niet kon investeren. Vervolgens zijn de investeringen in de sulfanilzuursector van 2011 tot het einde van het tijdvak van het nieuwe onderzoek met 43 % afgenomen, en de investeringen in absolute termen kunnen als laag worden beschouwd; zij hadden vooral betrekking op onderhoud. Deze bevindingen komen overeen met het rendement van investeringen en de lage winstgevendheid in het tijdvak van het nieuwe onderzoek.
(117)
Het rendement van investeringen kwam in 2011 en 2012 sterk overeen met de ontwikkeling van de winstgevendheid. In het tijdvak van het nieuwe onderzoek verbeterde het rendement van investeringen. Dankzij de stijging van de winstgevendheid tussen 2012 en het TNO, bereikte het rendement weer het niveau van 2010.
(118)
De kasstroom liet een fluctuerende tendens zien, maar bleef gedurende de hele beoordelingsperiode positief. In het tijdvak van het nieuwe onderzoek daalde de kasstroom ten opzichte van het niveau van 2010 met 18 %. De bedrijfstak van de Unie heeft geen melding gemaakt van moeilijkheden bij het aantrekken van kapitaal tijdens de beoordelingsperiode.
5.8. Omvang van werkelijke subsidiemarge en herstel van eerdere subsidiëring
(119)
Zoals in overweging 84 werd geconcludeerd, was de in het TNO vastgestelde subsidiemarge niet aanzienlijk, maar meer dan de minimis.
(120)
Gelet op de stijging van de verkochte hoeveelheden, de verkoopsprijzen en de bezettingsgraad van de bedrijfstak van de Unie, kan worden geconcludeerd dat de maatregelen succesvol waren en dat de bedrijfstak van de Unie zich in de beoordelingsperiode heeft hersteld van de gevolgen van de eerdere subsidiëring. In het tijdvak van het nieuwe onderzoek werd een zekere verslechtering van enkele schade-indicatoren zoals winstgevendheid en marktaandeel waargenomen, maar dit kan niet aan de invoer uit het betrokken land worden toegeschreven omdat deze in het tijdvak van het nieuwe onderzoek zeer laag was. In ieder geval wijzen ook de schade-indicatoren die zich negatief ontwikkelden op een houdbare situatie voor de bedrijfstak van de Unie.
6. Conclusie betreffende de situatie van de bedrijfstak van de Unie
(121)
Uit het onderzoek is gebleken dat de invoer van het betrokken product uit India is gedaald tot een zeer laag niveau. Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie bleef relatief stabiel en de hoeveelheden die niet langer uit het betrokken land kwamen, werden vervangen door de invoer uit de VS tegen prijzen die vergelijkbaar waren met die van de bedrijfstak van de Unie. De bedrijfstak van de Unie wist de omvang van zijn verkoop en de gemiddelde verkoopprijs te vergroten en een nagenoeg optimale bezettingsgraad te bereiken.
(122)
De beperkte daling van het marktaandeel en de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie kan niet worden toegeschreven aan de invoer uit India (zie overweging 120).
(123)
Derhalve kan worden geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie in het TNO geen aanmerkelijke schade heeft geleden.
(124)
Hoewel de bedrijfstak van de Unie met betrekking tot de schadeanalyse enkele opmerkingen heeft gemaakt die in de overwegingen 95, 105, 106, 110 en 111 aan de orde zijn gekomen, is hij het eens met de algemene conclusie betreffende het ontbreken van aanmerkelijke schade, met name in het TNO.
7. Waarschijnlijkheid van herhaling van de schade
(125)
Voor de beoordeling van de waarschijnlijkheid van herhaling van schade is het van belang dat de bedrijfstak van de Unie bij de optimale bezettingsgraad - die in het TNO werd bereikt - niet in staat is om in de totale behoefte van de Unie te voorzien, zodat een aanzienlijk deel van het verbruik in de Unie moet worden opgevangen door invoer.
(126)
Bovendien vervaardigt de bedrijfstak van de Unie slechts zuiver sulfanilzuur, wat betekent dat gebruikers die de voorkeur geven aan technisch sulfanilzuur voor hun productie een beroep moeten doen op invoer.
(127)
Bovendien had de bedrijfstak van de Unie een stabiel marktaandeel dankzij de verkoop aan een aantal klanten met wie langlopende relaties werden onderhouden. Uit het onderzoek is gebleken dat de aanbieders van sulfanilzuur voor sommige gebruikers aan strenge en dure certificerings- of controleprocessen worden onderworpen, waardoor een overstap naar een andere leverancier wordt bemoeilijkt.
(128)
Dit vormt het kader waarin de mogelijke impact van de Indiase invoer op de markt van de Unie en de bedrijfstak van de Unie overeenkomstig artikel 18, lid 2, van de basisverordening werd geanalyseerd om te beoordelen of het waarschijnlijk is dat opnieuw schade zal worden toegebracht indien de maatregelen zouden komen te vervallen.
(129)
Zoals werd geconcludeerd in de overwegingen 84-85 en 87, bestaat voor uit India ingevoerd sulfanilzuur nog steeds een subsidiëringsregeling en deze zal naar verwachting ook in de toekomst blijven bestaan.
(130)
De bevindingen van het onderzoek wijzen er echter ook op dat de invoer met subsidiëring uit India voor de bedrijfstak van de Unie niet tot een herhaling van schade zal leiden. Deze redenering is gebaseerd op een beoordeling van de volgende factoren:
-
de reservecapaciteit in India,
-
het prijsbeleid van de Indiase exporteurs,
-
het effect van de omvang van de subsidiëring op de prijzen,
-
het Indiase productaanbod.
a) Reservecapaciteit in India
(131)
Uit het onderzoek is niet gebleken dat er in India een aanzienlijke reservecapaciteit bestaat.
(132)
De bedrijfstak van de Unie betwistte deze bevinding en betoogde met name dat de Indiase reservecapaciteit naar verwachting zal toenemen als gevolg van de grotere aanwezigheid van Chinese producten op de Indiase markt, waardoor de stimulans om te exporteren verder zal toenemen.
(133)
In dit verband merkt de Commissie op dat de grootste bekende Indiase producent-exporteur - zoals beschreven in overweging 39 - in 2013 van zijn status als exportgericht bedrijf afzag, omdat het voornemens was zijn verkopen op de binnenlandse markt te vergroten. Deze verkopen waren ernstig beperkt door de voorwaarden van de regeling exportgerichte bedrijven. De onderneming bevestigde dat het geen druk voelde van Chinese concurrenten en dat de Indiase markt naar haar oordeel goede ontwikkelingsperspectieven had. Er zijn derhalve geen redenen om aan te nemen dat de huidige of toekomstige reservecapaciteit van de Indiase producenten naar de EU zal worden verlegd als gevolg van een vermeende Chinese druk op de Indiase markt.
b) Prijsbeleid van de Indiase exporteurs
(134)
Wat het prijsbeleid van de Indiase exporteurs betreft, werd in de overwegingen 94 en 95 vastgesteld dat de medewerkende producent-exporteur, maar ook andere Indiase exporteurs, de prijzen in de Unie in het TNO niet onderboden.
(135)
De bedrijfstak van de Unie voerde aan dat de uitvoerprijzen van Kokan op een prijsverbintenis waren gebaseerd en derhalve niet representatief waren voor de andere Indiase producenten-exporteurs. De Commissie merkt op dat de prijzen van Kokan gedurende de beoordelingsperiode veel hoger waren dan de in de verbintenis vastgestelde minimuminvoerprijs („MIP”). De gemiddelde uitvoerprijzen van de andere Indiase exporteurs lagen in het TNO volgens Eurostat zelfs nog hoger. Dit betekent dat de prijzen van de Indiase exporteurs, inclusief die van Kokan, door de marktsituatie werden ingegeven en niet door de prijsverbintenis.
(136)
De bedrijfstak van de Unie wees er tevens op dat de prijzen van de invoer uit India in de beoordelingsperiode met 8 % daalden, hoewel de prijs van de belangrijkste grondstof (benzeen) in die periode met meer dan 40 % steeg. Uit het onderzoek bleek dat het relatief hoge prijsniveau van sulfanilzuur op de markt van de Unie, ondanks de prijsstijging van de belangrijkste grondstof, een prijsdaling mogelijk maakte. Ondanks het belang als kostenfactor vormt de prijs van benzeen op zich geen verklaring voor de ontwikkeling van de kosten en de prijzen van het onderzochte product. Ten slotte bleek uit het onderzoek dat de Indiase verkoopprijzen ten aanzien van de Unie niet uitzonderlijk laag waren, aangezien zij vergelijkbaar waren met de prijzen van de uitvoer naar derde landen, die in grote hoeveelheden plaatsvond. De prijsontwikkelingen van het eindproduct (sulfanilzuur) en de belangrijkste grondstof (benzeen) waar de bedrijfstak van de Unie op wijst, zijn derhalve niet tegenstrijdig.
(137)
Ten slotte voerde de bedrijfstak van de Unie aan dat de prijzen bij uitvoer uit India naar derde landen, met name Turkije, lager waren dan die bij uitvoer naar de EU. De Commissie merkt op dat uit de verzamelde gegevens bleek dat de prijzen van Kokan bij uitvoer naar Turkije ook hoger dan de minimuminvoerprijs waren en dat er geen sprake was van onderbieding van de prijzen van de bedrijfstak van de Unie. De omvang van de uitvoer van Kokan op Turkije was van dezelfde orde van grootte als die waarop de bedrijfstak van de Unie zijn argument baseerde en derhalve gelden de bevindingen met betrekking tot Kokan voor de gehele Indiase uitvoer naar Turkije. Op grond van het bovenstaande wordt het aparte prijsbeleid van de Indiase exporteurs ten aanzien van derde landen in vergelijking met dat ten aanzien van de EU niet gestaafd door de beschikbare gegevens.
c) Invloed van de omvang van de subsidiëring op de prijzen
(138)
Zoals aangegeven in overweging 84 bedroeg de in het TNO vastgestelde subsidiemarge voor de medewerkende Indiase producent 3,1 %. Dit wijst op een dalende tendens van de subsidiëring sinds de instelling van de oorspronkelijke compenserende maatregelen in 2002.
(139)
Deze daling houdt niet alleen verband met de situatie van deze onderneming, maar met structurele veranderingen in de Indiase subsidieregelingen. Zoals uiteengezet in deel C van deze verordening zijn een aantal regelingen door de Indiase overheid beëindigd en zijn de meeste andere, wat de voordelen voor de bedrijven betreft, beperkt. Slechts voor één bepaalde onderzochte regeling, de DDS, zijn de subsidiabiliteitsvoorwaarden en de administratieve procedures versoepeld. Als gevolg daarvan is Kokan onmiddellijk naar deze regeling overgestapt. Het gebruik van de DDS sluit het gebruik van de meeste andere regelingen (EOU, AAS, FPS, DFIA en FMS) echter uit. Voor het betrokken product is in de DDS-regeling een duidelijk maximumsubsidieniveau vastgelegd: in het TNO was dit 4 % van de fob-waarde, wat nadien verder werd teruggebracht tot 3 %. Ondanks dit maximumniveau valt te verwachten dat andere producenten vanwege de lage administratieve lasten op deze regeling zullen overstappen of dit reeds hebben gedaan.
(140)
De Commissie heeft deze tendens de afgelopen twee jaar al in verscheidene andere antisubsidieonderzoeken in India gesignaleerd (16). Derhalve kan worden geconcludeerd dat de bevindingen met betrekking tot Kokan in overweging 139 ook gelden voor andere Indiase producenten van sulfanilzuur.
(141)
Rekening houdend met de mate van subsidiëring (geraamd op ongeveer 3 %, met de DDS als een van de belangrijkste regelingen) en het huidige niveau van de Indiase uitvoerprijzen, waarin de subsidies reeds verwerkt zijn, wordt geconcludeerd dat deze uitvoerprijzen de prijzen van de bedrijfstak van de Unie niet onderbieden, zelfs als de compenserende maatregelen ten aanzien van India werden ingetrokken. Daarom kan worden geconcludeerd dat de uitvoer uit India, zelfs met subsidiëring, geen schade aan de bedrijfstak van de Unie zal toebrengen.
d) Productaanbod
(142)
De medewerkende Indiase producent (die een aanzienlijk deel van de invoer uit India naar de Unie vertegenwoordigt) verkocht vooral technisch sulfanilzuur, en concurreerde daarbij hoofdzakelijk met de invoer uit de VS en de VRC, omdat de bedrijfstak van de Unie geen technisch sulfanilzuur produceerde. Vrijwel de gehele uitvoer van sulfanilzuur van Kokan naar Turkije, die in aanzienlijke hoeveelheden plaatsvond, betrof bovendien technisch sulfanilzuur.
(143)
De bedrijfstak van de Unie stelde dat er een zeer grote overlap bestond tussen het gebruik van technisch en zuiver sulfanilzuur en dat er dus een aanzienlijke concurrentie tussen de twee bestond.
(144)
Hoewel vaststaat dat beide soorten als één product worden beschouwd, dient te worden opgemerkt dat het onderzoek heeft bevestigd dat zij in de praktijk slechts beperkt onderling verwisselbaar zijn. Met name gebruikers die de technische soort nodig hebben of daar een voorkeur voor hebben, kunnen in theorie de zuivere soort gebruiken, maar dit is vanwege het aanzienlijke prijsverschil (20 %-25 %) economisch niet haalbaar. Daarom blijft de Commissie van oordeel dat het technische sulfanilzuur dat door Indiase producenten wordt verkocht, hoofdzakelijk met de Chinese en Amerikaanse producten concurreert.
8. Conclusie inzake herhaling van schade
(145)
Gelet op de in de overwegingen hierboven vermelde bevindingen van het onderzoek wordt geconcludeerd dat het intrekken van de compenserende maatregelen ten aanzien van India op de korte tot middellange termijn waarschijnlijk niet opnieuw tot schade zal leiden.
E. BELANG VAN DE UNIE
(146)
Aangezien werd geconcludeerd dat herhaling van de schade niet waarschijnlijk was, was het niet nodig het belang van de Unie te beoordelen.
F. INTREKKING VAN DE COMPENSERENDE MAATREGELEN
(147)
Alle partijen zijn in kennis gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan het passend wordt geacht de bestaande compenserende maatregelen op de invoer van sulfanilzuur uit India in te trekken. De belanghebbenden werden ook in de gelegenheid gesteld om hierover opmerkingen te maken. Wanneer deze opmerkingen gegrond waren, werd daarmee rekening gehouden.
(148)
Uit het bovenstaande volgt dat de compenserende maatregelen die van toepassing zijn op sulfanilzuur uit India moeten worden ingetrokken, als bepaald in artikel 18 van de basisverordening. Het besluit van de Commissie tot aanvaarding van de huidige verbintenis met betrekking tot de invoer van sulfanilzuur van Kokan moet eveneens worden ingetrokken.
(149)
Aangezien de bedrijfstak van de Unie zich slechts recentelijk heeft hersteld, zal de Commissie, ingevolge het verzoek van de producent in de Unie, toezicht houden op de invoer van het betrokken product. Het toezicht is beperkt tot een periode van twee jaar na de bekendmaking van deze verordening.
(150)
Het bij artikel 25, lid 1, van de basisverordening ingestelde comité heeft geen advies uitgebracht,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Het definitieve compenserende recht op sulfanilzuur, momenteel ingedeeld onder GN-code ex 2921 42 00 (Taric-code 2921420060), van oorsprong uit India wordt ingetrokken en de procedures ten aanzien van deze invoer worden beëindigd.
2. Besluit 2006/37/EG van de Commissie tot aanvaarding van de huidige verbintenis met betrekking tot de invoer van sulfanilzuur van Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (India) wordt ingetrokken.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 17 december 2014.