ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. dubna 2014
o státní podpoře SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) poskytnuté Řeckem skupině Eurobank Group v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Eurobank Ergasias S.A.; podporou na restrukturalizaci ve prospěch banky Proton vytvořením a kapitalizací banky Nea Proton a dodatečnou rekapitalizací banky Nea Proton Helénským fondem finanční stability; řešením krizové situace banky Hellenic Postbank založením překlenovací banky
(oznámeno pod číslem C(2014) 2933)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/885/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY EUROBANK GROUP (2) (DÁLE JEN „BANKA“ (3))
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (4). V květnu 2009 byla banka EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) Řeckem rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření.
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.
(3)
Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace podniku Eurobank Group. Komise tento plán a jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a následně věc SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (6). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 3 970 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34825 (2012/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.
(7)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou“) (7).
(8)
V prosinci 2012 poskytl fond HFSF bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 fond HFSF rovněž poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, a to celkovou částkou až 528 milionů EUR (8). Řecké orgány oznámily tato opatření Komise dne 27. prosince 2012.
(9)
V květnu 2013 se fond HFSF na základě dohody z prosince 2012 podílel na navýšení základního kapitálu banky. Přeměnil první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a poskytl bance další kapitál v hodnotě 528 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“).
(10)
Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.
(11)
Dne 31. března 2014 fond HFSF poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu.
(12)
Dne 16. dubna 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace banky („plán restrukturalizace“). Také Komisi oznámily, že se fond HFSF zavázal, že se plně zaručí za nadcházející rekapitalizaci banky. Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (9).
(13)
Komise se se zástupci řeckých orgánů a banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.
(14)
Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v anglickém jazyce.
1.2 POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
1.2.1 Postup týkající se podniku Nea Proton Bank
(15)
Dne 26. července 2012 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 34488 (2012/C), „Podpora ve prospěch podniku Nea Proton Bank vytvořením a kapitalizací podniku Nea Proton Bank“ (10) („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton“). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) pokrytí mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR mezi aktivy a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, jež dosáhla 1 121,6 milionů EUR, z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a fondu HFSF; ii) vklad počátečního základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF ve výši 250 milionů EUR; a iii) vklad dodatečného základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF do ve výši 300 milionů EUR, která se v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, očekávala. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo jí veškeré informace, které by jí mohly pomoci daná opatření podpory posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton bylo podrobně popsáno řízení s bankou Proton včetně řešení její krizové situace, založení banky Nea Proton, financování mezery ve financování a vklad počátečního základního kapitálu, kterou bance Nea Proton poskytl fond HFSF.
(16)
Dne 1. srpna 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton dodatečný základní kapitál a toto navýšení dosáhlo částky 230 milionů EUR.
(17)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka (Bank of Greece) a fond HFSF.
(18)
Dne 31. prosince 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton další základní kapitál ve výši 35 milionů EUR.
(19)
V květnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje podniku Nea Proton Bank.
(20)
Dne 12. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že banka hodlá získat banku Nea Proton. Komise odpověděla dne 15. července 2013.
(21)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton za kupní cenu 1 EUR, a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje částkou 395 milionů EUR v hotovosti.
(22)
Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi, že do banky Nea Proton byl vložen kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR.
1.2.2 Postup týkající se banky New TT
(23)
Dne 6. května 2013 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 31155 (2013/C), „Státní podpora ve prospěch společnosti Hellenic Postbank S.A. prostřednictvím založení a kapitalizace překlenovací banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT“) (11). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) kapitálového vkladu fondu HFSF ve výši 500 milionů EUR do banky TT Hellenic Postbank S.A. („banka New TT“); ii) částky 4,1 miliardy EUR (12) vyčleněné na financování mezery ve financování (13), která vznikla převodem činností banky Hellenic Postbank S.A. („banka TT“) na banku New TT; iii) kapitálového vkladu Řecka ve výši 224,96 milionů EUR do banky TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky; a iv) zásahu fondu HGIGF ve výši 0,68 miliardy EUR ve prospěch aktiv banky T S.A. („banka T“), která byla převedena na banku TT. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo veškeré informace, které by jí pomohly danou podporu na restrukturalizaci posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT se podrobně popisuje řízení týkající se řešení krizové situace banky T prodejem bance TT a řešení krizové situace banky TT založením banky New TT.
(24)
V červnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje banky New TT.
(25)
Dne 15. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že se fond HFSF rozhodl prodat banku New TT bance, a uvedly důvody tohoto rozhodnutí.
(26)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT.
(27)
Dne 19. července 2013 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
2. POPIS
2.1 BANKA A JEJÍ OBTÍŽE
2.1.1 Obecný kontext řeckého bankovnictví
(28)
Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou vzniku kapitálových potřeb.
Tabulka 1
Reálný růst HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálný růst HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR)
Banky
Nominální částka ŘSDL
Nominální částka státních úvěrů
Celková nominální částka
Ztráta z ŘSDL u PSI
Ztráta ze státních úvěrů u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (17) (%)
Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.
(30)
Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (18). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (19). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011)
Celková hrubá ztráta v souvislosti s PSI
prosinec 2011)
Rezervy týkající se PSI
(červen 2011)
Prognózy hrubé kumulativní ztráty
pro určení úvěrového rizika
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.
(31)
Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice z března 2012 „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (20). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (21). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.
(32)
Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (22), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL poskytované Řeckou bankou. Částky, které tyto banky získaly, byly v druhé polovině roku 2012 obzvláště vysoké.
(33)
Po volbách, které se konaly v červnu 2012, se stav vkladů začal opět zvyšovat. Od 31. prosince 2012 se celkové financování řeckých bank z Eurosystému snížilo.
(34)
Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL obdržených v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (23). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože účetní ztráta (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtovaná v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (24).
(35)
V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou rekapitalizaci.
(36)
Na podzim 2013 provedla Řecká banka nový zátěžový test, aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci základního scénáře, tak scénáře nepříznivého.
(37)
V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního a nepříznivého scénáře. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.
(38)
Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které provedla poradenská společnost, Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.
(39)
Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (25) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(červen 2013) (2)
PZÚ pro řecké riziko (3)
PZÚ pro zahraniční riziko (26) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Zátěžový test - poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.
(40)
Dne 6. března 2013 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.
2.1.2 Hospodářské činnosti banky
(41)
Banka poskytuje univerzální bankovní služby v Řecku a ve východní a jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. Dne 31. prosince 2012 bylo v bance zaměstnáno celkem 17 427 lidí, přibližně polovina z nich v jižní a jihovýchodní Evropě, druhá polovina v Řecku (29).
(42)
Banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 7 336 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 5 781 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (30). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.
(43)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje Eurobanky, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v milionech EUR)
2010
2011
2012
2013
(zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank od data jejich získání)
Čistý příjem z úroků
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový provozní příjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové provozní výdaje
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Příjem před poskytnutím
1 450
1 103
703
516
Ztráty související s úvěrovým rizikem
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Ztráty související s programem PSI
-6 012
- 363
Jiné ztráty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/ztráta
84
-5 496
-1 440
-1 157
Výběrové objemové údaje (v milionech EUR)
31. prosince 2010
31. prosince 2011
31. prosince 2012
31. prosince 2013 (zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celková aktiva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový vlastní kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finanční výsledky za rok 2013 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 a 2011: Finanční výsledky za rok 2012 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Tisková zpráva EFG Eurobank, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (5 781 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice banky byla silně zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům dosáhl k 31. prosinci 2011 148 %, zatímco 42 % její rozvahy bylo k tomuto datu financováno z Eurosystému.
(45)
V rámci zátěžového testu za rok 2013, jehož výsledky byly oznámeny dne 6. března 2014, Řecká banka odhadla kapitálové potřeby banky na 2 945 milionů EUR v rámci základního scénáře. Tato částka byla očištěna o zmírňující opatření, to znamená, že se již předpokládalo, že banka provede zmírňující opatření ve formě odprodeje, který měl podle předpokladů přispět ke snížení jejích kapitálových potřeb.
(46)
Aby pokryla identifikovanou kapitálovou potřebu ve výši 2 945 milionů EUR, banka navrhla, že posílí zmírňující opatření, která však celkově vygenerují pouze nepatrně vyšší částku, než při výpočtu kapitálových potřeb předpokládala Řecká banka. Tato zmírňující opatření zahrnují prodej dodatečných aktiv (prodej […] (33), prodej […] % v dceřiné pojišťovně a snížení účasti na činnostech v oblasti nemovitostí o 20 % do […]) (34).
(47)
Jelikož pomocí těchto posílených zmírňujících opatření bylo možné pokrýt pouze velmi malou část identifikovaných kapitálových potřeb, akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 12. dubna 2014 rozhodli, že přistoupí ke kapitálovému navýšení v hodnotě 2 864 milionů EUR. Toto navýšení má formu nabídky vlastního kapitálu bez předkupních práv (tzn. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv) mezinárodním investorům a rovněž formu veřejné nabídky v Řecku. Pokud by poptávka soukromých investorů k pokrytí celého navýšení kapitálu nestačila, fond HFSF pokryje rozdíl tím, že upíše zbývající nové akcie, a to s výhradou přeměny stávajících podřízených kapitálových nástrojů banky na akcie.
2.2 ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF dvě závazné dohody o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv podniků Nea Proton Bank a New TT Bank.
2.2.1 Získání banky Nea Proton
Řešení krizové situace Proton Bank a Nea Proton Bank
(49)
Dne 9. října 2011 Řecká banka podnikla kroky k vyřešení krizové situace banky Proton. Zrušila bance Proton licenci, a tím zahájila její likvidaci (35).
(50)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (36) byla založena banka Nea Proton, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byly na ni převedeny všechny vklady (maloobchodní, bankovní a státní), síť poboček a vybraná aktiva (portfolia úvěrů a cenných papírů) banky Proton. Akciové pohledávky, podřízený dluh a vysoce rizikové úvěry zůstaly u banky Proton. Fond HFSF poskytl bance Nea Proton počáteční základní kapitál ve výši 250 milionů EUR (37) a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky Nea Proton byla přibližně 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roku 2011 dosáhla rizikově vážená aktiva (38) banky Nea Proton částky 1,2 miliardy EUR.
Získání banky Nea Proton bankou
(52)
Řecký zákon o řešení problémů bank vyžaduje, aby fond HSFS odprodal své akcie v dočasné úvěrové instituci do dvou let od data, kdy bylo vydáno ministerské rozhodnutí, jímž se daná dočasná úvěrová instituce zřizuje (39). V souladu s tímto závazkem a podle Memoranda o hospodářské a finanční politice fond HFSF přistoupil k prodeji svých akcií v bance Nea Proton. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu potenciálních investorů (včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů), ale pouze dvě strany, banka a hedgeový fond ze Spojených států, předložily konečné nabídky. Pouze nabídka banky byla považována za nabídku, která vyhovuje průvodnímu dopisu (process letter) fondu HFSH, a tudíž za platnou.
(53)
K 31. květnu 2013 dosáhla rizikově vážná aktiva banky Nea Proton částky 811 milionů EUR a její regulační kapitál částky - 203 milionů EUR. K témuž dni banka Nea Proton potřebovala celkovou rekapitalizaci ve výši 276 milionů EUR, aby dosáhla 9 % poměru kmenového kapitálu Tier 1. Banka zaplatila v hotovosti 1 EUR výměnou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton. Banka požádala fond HFSF o rekapitalizaci banky Nea Proton částkou 395 milionů EUR, což jí - kromě 276 milionů EUR nutných k tomu, aby se poměr kapitálové přiměřenosti banky Nea Proton vrátil na úroveň 9 %, - umožnilo využít dalších 119 milionů EUR k vyrovnání dodatečných ztrát z úvěrů a očekávaných ztrát před zdaněním do roku 2016. Podle prodejních podmínek se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby banky Nea Proton před dokončením transakce tím, že jí poskytne 395 milionů EUR v hotovosti.
2.2.2 Získání podniku New TT Bank
Řešení krizové situace TT Bank a New TT Bank
(54)
Dne 18. ledna 2013 řecké orgány podnikly kroky k vyřešení krizové situace banky TT. Řecká banka zrušila bance TT licenci, a tím zahájila její likvidaci (40).
(55)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (41) byla založena banka New TT, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byla na ni převedena aktiva (ve formě hotovosti, státních pokladničních poukázek, úvěrů, které nejsou v selhání, maloobchodních vkladů, centrálního financování a ŘSDL (42)) v hodnotě 10,8 miliard EUR. V bance TT zůstala celková částka čistých aktiv ve výši 1,2 miliardy EUR: „ve formě“ akciových pohledávek, úvěrů v selhání, daňových pohledávek a závazků banky TT a různých druhů dávek a poplatků. Fond HFSF poskytl bance New TT základní kapitál ve výši 500 milionů EUR a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky New TT po kapitálovém vkladu byla přibližně 15,1 miliardy EUR.
Získání New TT Bank bankou
(56)
V rámci závazků plynoucích z Memoranda o hospodářské a finanční politice přistoupil fond HFSF k prodeji svých akcií v bance New TT. Tímto způsobem také splnil svůj závazek odprodat své akcie v této dočasné úvěrové instituci do dvou let od data jejího vzniku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na širokou škálu potenciálních investorů včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů. Pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky a upřednostněna byla nabídka banky.
(57)
Banka souhlasila, že za nákup banky New TT zaplatí celkem 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Podle dohody o upsání byla počáteční částka zaplacená bankou podrobena dalším úpravám na základě hodnocení čisté hodnoty aktiv (43).
(58)
Následně akcionáři banky na mimořádné valné hromadě dne 26. srpna 2016 schválili navýšení základního kapitálu banky o 425 625 000 EUR vydáním 1 418 750 000 nových kmenových akcií (44), přičemž každá z nich měla nominální hodnotu 0,3 EUR a nabídková cena byla 0,48 EUR. Navýšení kapitálu bylo fondem HFSF upsáno v plném rozsahu formou příspěvku v podobě věcného plnění. Příspěvek v podobě věcného plnění měl formu všech akcií banky New TT vlastněných fondem HFSF v celkové hodnotě 681 milionů EUR. Po této transakci vzrostla účast fondu HFSF v bance z 93,5 % na 95,2 %.
2.3 OPATŘENÍ PODPORY
(59)
Banka využila opatření na podporu kapitálu A, B1, B2, B3, B4 a C a opatření na podporu likvidity L1 a L2. Banky Proton a Nea Proton využily opatření: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T, TT a New TT využily opatření T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1 Opatření podpory poskytnutá bance v rámci režimu podpor pro řecké banky
(60)
Banka získala několik forem podpory v rámci režimu podpor pro řecké banky, v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů.
2.3.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(61)
Banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (45) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 13,9 miliard EUR. K uvedenému datu neexistovaly žádné nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté bance. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 1 737 milionů EUR a v rámci režimu podpor pro řecké banky jí byly poskytnuty státní záruky ve výši 13,6 miliard EUR.
(62)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány dne 16. března předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů v rámci režimu během celého období restrukturalizace.
2.3.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (opatření A)
(63)
V květnu 2009 obdržela banka kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR (46) (opatření A) v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tento kapitálový vklad se rovnal přibližně 2 % rizikově vážených aktiv, jimiž banka tehdy disponovala.
(64)
Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po tomto okamžiku preferenční akcie nebyly uhrazeny do pěti let od jejich vydání a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).
2.3.2 Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(65)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování centrální bankou.
(66)
Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (47). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.
(67)
K 31. prosinci 2011 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 14,95 miliard EUR (48), k 31. prosinci 2012 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 12 miliard EUR.
2.3.3 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
(68)
Od roku 2012 poskytl fond HFSF bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 6 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 6
Opatření na podporu kapitálu poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
1. překlenovací rekapitalizace - květen 2012 (v milionech EUR)
2. překlenovací rekapitalizace - prosinec 2012 (v milionech EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v milionech EUR)
Jarní rekapitalizace 2013 - květen 2013 (v milionech EUR)
Rekapitalizační závazek - duben 2014 (v milionech EUR)
Opatření
B1
B2
B3
B4
C
Částka
(v milionech EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(69)
15. až 32. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.
(70)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu banky částkou ve výši až 4,2 miliardy EUR.
(71)
V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2013 převedl na banku dluhopisy nástroje EFSF (Evropský nástroj finanční stability) v hodnotě 3,97 miliard EUR. Dluhopisy EFSF převedené na banku byly obligace EFSF s pohyblivou sazbou s dobami splatnosti o délce šest a deset let a byly vydány dne 19. dubna 2012. Komise již ve 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se vztahovalo pouze na omezenou část celkových kapitálových potřeb určených při zátěžovém testu v roce 2012. Banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.
(72)
Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF (49).
2.3.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(73)
Na podzim roku 2012 zanesla banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.
(74)
Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3 Písemný závazek z 21. prosince 2012 (opatření B3)
(75)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, celkovou částkou až 528 milionů EUR (opatření B3).
(76)
Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) a dodatečná částka, k jejímuž poskytnutí se fond HFSF zavázal v prosinci 2012 (opatření B3), znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (5 839 milionů EUR (50)).
2.3.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(77)
Dne 30. dubna 2013 akcionáři na valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu banky o částku 5 839 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“). Banka tudíž vydala 3 789 317 357 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akcii.
(78)
Ve stejný den akcionáři na valné hromadě také rozhodli, že celou částku kapitálu poskytne fond HFSF a bude uhrazena ve věcných příspěvcích ve formě dluhopisů EFSF.
(79)
Fond HSFS proto v květnu 2013 poskytl bance celkový vklad ve výši 5 839 milionů EUR ve formě kmenových akcií (opatření B4). Tato částka se rovná součtu opatření B1, B2 a B3.
(80)
Prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013 byly první a druhá překlenovací rekapitalizace přeměněny na rekapitalizaci trvalou a byla splněn závazek poskytnout dodatečnou kapitálovou podporu (opatření B3).
(81)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií, o němž rozhodli akcionáři na valné hromadě dne 30. dubna 2012 (51), byla cena nových akcií stanovena na 1,54 EUR za akcii.
(82)
Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal hlavním akcionářem banky s podílem ve výši 98,56 %. Avšak poté, co banka dokončila další řízení závazků, tento podíl v červnu 2013 klesl na 93,55 % (viz oddíl 2.4.5). V srpnu 2013 banka vydala fondu HFSF nové akcie za účelem nákupu banky New TT, a podíl HFSF tak vzrostl na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(83)
Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu, který byl proveden v druhém pololetí roku 2013. Řecká banka uvedla, že v rámci základního scénáře by kapitálové potřeby banky na období let 2014-2016 dosáhly částky 2 945 milionů EUR.
(84)
Dne 31. března 2014 zaslal fond HFSF bance dopis, v němž uvedl, že hodlá a je schopen pojistit jakékoli navýšení základního kapitálu, které se provede na základě zákona č. 3864/2010 o HFSF ve znění z 30. března 2014 a které je nutné k tomu, aby byly uspokojeny kapitálové potřeby určené během zátěžového testu. Zákon o fondu HFSF stanoví, že pokud je poptávka soukromých investorů za cenu určenou na valné hromadě HFSF na základě dvou nezávislých scénářů na konci upisovacího období nedostatečná, fond HFSF upíše veškeré zbývající akcie s výhradou předchozí přeměny stávajícího podřízeného kapitálového nástroje banky na akcie, jak je uvedeno v článku 6a.
(85)
Dne 12. dubna 2014 akcionáři na mimořádné valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu o 2 864 milionů EUR podle zákona o fondu HFSF a uvedli, že nabídková cena nemůže být nižší než nominální cena 0,30 EUR za akcii a minimální cena, kterou stanoví fond HFSF (53).
(86)
V souladu se zákonem o fondu HFSF fond HFSF jmenoval dva nezávislé poradce, aby určili hodnotu banky. Dne 10. dubna 2014 tito dva poradci dokončili svoji práci a každý z nich vymezil rozpětí hodnoty banky. Tato dvě rozpětí se do značné míry překrývají. Na základě těchto hodnocení valná hromada fondu HFSF dne 14. dubna 2014 stanovila cenu, která odpovídá minimální ceně, za kterou lze nabízet nové akcie banky investorům, a ceně, která zajistí nabízené akcie, bude-li to nutné (54). Dne 15. dubna 2014 schválila valná hromada nabídku předloženou konsorciem investorů, podle níž mají být upsány nové akcie v hodnotě 1,3 miliardy EUR za cenu 0,30 EUR za akcii („hlavní investor“ (55) (56)).
(87)
Dne 24. dubna 2014 Eurobanka oznámila začátek tvorby portfolia (book building) za cenu v rozmezí od 0,30 do 0,33 EUR (57). Bude-li poptávka po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu vyšší než 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor bude muset svoji cenu zvýšit nebo zrušit své objednávky, a v takovém případě obdrží vyrovnávací poplatek. Bude-li poptávka soukromých investorů (včetně investora hlavního) po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor obdrží přednostní příděl. Pokud bude poptávka za cenu 0,30 EUR nedostatečná (včetně poptávky ze strany hlavního investora), přemění se podřízený dluh na nové akcie. Jak stanoví zákon o fondu HFSF, všechny akcie neupsané po přeměně podřízeného dluhu upíše fond HFSF za stejnou cenu, tedy za 0,30 EUR za akcii.
2.3.4 Opatření podpory pro získané podniky
2.3.4.1 Opatření podpory ve prospěch podniků Proton Bank a Nea Proton Bank
(88)
Od roku 2008 využily banky Proton a Nea Proton několik opatření podpory. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 7
Přehled opatření na podporu kapitálu poskytnutých bankám Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Subjekt, který podporu poskytl
Datum vyplacení
Částka (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
80
Pr2
Půjčování řeckých státních cenných papírů v rámci řeckého opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů
stát
duben 2009
78
Pr3
Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci řeckého záručního opatření
stát
červenec 2010
149,4
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Mezera ve financování z PB na NPB
Financování mezery ve financování z PB na NPB (část 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z PB na NPB (část 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková částka NP1
1 121,6
NP2
Injekce základního kapitálu do NPB v letech 2011 a 2012
Počáteční základní kapitál
HFSF
9.10.2011
220
Počáteční základní kapitál
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počáteční kapitál
250
Dodatečný základní kapitál
HFSF
1.8.2012
230
Dodatečný základní kapitál
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatečný kapitál
265
Celková částka NP2
515
NP3
Rekapitalizace před prodejem Eurobance
Základní kapitál
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatření podpory ve prospěch banky Proton
i) Státní rekapitalizace banky Proton (opatření Pr1)
(89)
V květnu 2009 Řecko vložilo do banky Proton 80 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 4,6 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.
ii) Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky Proton (opatření Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton rovněž využila opatření podpory v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěru ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V dubnu 2009 banka Proton obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2) a v červenci 2010 obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3). V den řešení krizové situace byly na banku Nea Proton převedeny dluhopisy se státní zárukou, ale 5. ledna 2012 byly zrušeny. Splatnost cenných papírů řecké vlády uplynula v prosinci 2011 a tyto cenné papíry nebyly obnoveny.
2.3.4.1.2 Opatření podpory ve prospěch banky Nea Proton
i) Pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton ve výši 1 121,6 milionů EUR (opatření NP1)
(91)
V souvislosti s řešením krizové situace banky Proton řecké orgány zjistily, že v bance Nea Proton existuje mezera ve financování. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. října 2011 byla z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) v prosinci 2011 vyplacena bance Nea Proton částka 862 milionů EUR. Poté, co Řecká banka 19. ledna 2012 dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 1 121,6 milionů EUR, fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (58) vyplatil (59) dne 14. května 2012 zbývající částku ve výši 259,6 milionů EUR. Díky programu fondů HDIGF a HFSF pro řešení problémů bank tak byla zmíněná mezera ve financování odstraněna.
ii) Kapitálové vklady fondu HSFS do banky Nea Proton v letech 2011 a 2012 (opatření NP2)
(92)
Fond HFSF poskytl bance Nea Proton státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 250 milionů EUR, která byla vyplacena ve dvou tranších dne 9. října 2011 a 3. února 2012.
(93)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012 a představoval nejnovější verzi plánu, jenž byl Komisi sdělen v době rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál ve výši 300 milionů EUR. Dodatečný kapitál byl požadován zčásti proto, že banka Nea Proton utrpěla ztráty v důsledku účasti v programu PSI (ztráty ze znehodnocení dosáhly za rok 2011 částky 146,5 milionů EUR ve vztahu k dluhopisům ŘSDL a ztráty z dodatečného zhoršení ve výši 22 milionů EUR byly zaneseny do výsledků za první čtvrtletí roku 2012). Banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál také proto, že se od roku 2011 do roku 2016 zvýšily provizní poplatky a tyto poplatky byly vyšší, než jak se předpokládalo v době, kdy byla banka Nea Proton založena.
(94)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012, měly mít tyto předpokládané kapitálové potřeby formu očekávané kapitálové injekce ve výši 285 milionů EUR v roce 2012 a očekávané kapitálové injekce ve výši 15 milionů EUR v roce 2014. Ve skutečnosti nakonec fond HFSF poskytl bance Nea Proton dne 1. srpna 2012 injekci ve výši 230 milionů EUR a 31. prosince 2012 injekci ve výši 35 milionů EUR.
iii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky Nea Proton před prodejem banky Eurobance (opatření NP3)
(95)
Podle prodejní smlouvy z 15. července 2013 se fond HFSF již dříve zavázal, že bance Nea Proton poskytne vklad ve výši 395 milionů EUR (60). Fond HFSF zaplatit částku 395 milionů EUR dne 28. srpna 2013.
2.3.4.2 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
(96)
Bankám T Bank, TT Bank a New TT Bank byla od roku 2008 poskytnuta řada opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 8
Přehled opatření podpory pro banky T a TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Subjekt, který podporu poskytl
Datum
Částka státní podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T převedené na banku TT (61)
T
Financování mezery ve financování z banky T na TT (část 1)
HDIGF
prosinec 2011
450
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky T na TT (část 2)
HFSF
14.2.2013
227
Celková částka T
677
banka TT
TT
kapitálová injekce
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
224,96
banka New TT (překlenovací banka)
NTT1
Mezera ve financování z TT na NTT
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT (část 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky TT na New TT (část 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková částka NTT1
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitálová injekce
Počáteční základní kapitál banky New TT
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatření podpory ve prospěch banky T
Zásah z programu HDIGF pro řešení problémů bank ve prospěch banky T Bank ve výši 677 milionů EUR (opatření T)
(97)
Z programu fondů HDIGF a HFSH pro řešení problémů bank byla financována mezera ve financování, která vznikla převodem činností z banky T na banku TT a představovala rozdíl mezi reálnou hodnotou aktiv převedených z banky T na TT a reálnou hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 17. prosince 2011 byla z programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF vyplacena částka 450 milionů EUR (62), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Po dokončení výpočtu mezery ve financování, která byla stanovena přibližně na 677 milionů EUR, HFSF bance New TT v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (63) dne 14. února 2013 vyplatil (64) zůstatek ve výši 227 milionů (65) EUR.
2.3.4.2.2 Opatření podpory ve prospěch banky TT
Státní rekapitalizace banky TT (opatření TT)
(98)
V květnu 2009 obdržela banka TT od Řecka kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, který se rovnal přibližně 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Banka TT obdržela kapitálovou injekci v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tato kapitálová injekce měla formu preferenčních akcií.
2.3.4.2.3 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
i) Pokrytí mezery ve financování banky New TT ve výši 3 732,6 milionů EUR (opatření NTT1)
(99)
Fond HFSF financoval mezeru ve financování banky New TT, která představovala rozdíl mezi hodnotou aktiv převedených z banky TT na banku New TT a nominální hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 18. ledna 2013 fond HFSF dne 29. ledna 2013 vyplatil částku 2 730,8 milionů EUR (66), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Poté, co Řecká banka dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 3 732,6 milionů EUR (67), fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 21. května 2013 vyplatil dne 14. června 2013 bance New TT zbývající částku ve výši 1 001,7 milionů EUR.
ii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky New TT (opatření NTT2)
(100)
Fond HFSF byl jediným akcionářem banky New TT a poskytl jí státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 500 milionů EUR.
2.4 PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NOVÝ OBCHODNÍ MODEL
(101)
Dne 16. dubna 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank Nea Proton a New TT, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1 Domácí operace
(102)
Prostřednictvím plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco její mezinárodní operace představovaly v roce 2010 přibližně 26 % úvěrů (68), tento podíl na konci roku 2012 klesl na 20 % a do konce roku 2018 se dále sníží na […] % (69).
(103)
Hlavní prioritou banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace (31. prosince 2018) opět ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(104)
Pokud jde o provozní účinnost, banka již dlouho před získáním bank New TT a Nea Proton zahájila rozsáhlý program racionalizace. Od roku 2010 banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Vzato individuálně (bez získání bank New TT a Nea Proton), snížila počet svých poboček z 564 v červnu 2008 na […] v roce 2014 a rovněž snížila počet řeckých zaměstnanců (z 10 142 v roce 2008 na 9 037 v roce 2012) (70).
(105)
Do konce období restrukturalizace banka plánuje další snížení jak počtu poboček, a to z 645 poboček k 31. prosinci 2012 na […] k 31. prosinci 2018, a počet zaměstnanců z 12 430 k […] na formálním základě, tedy s ohledem na banky Nea Proton a New TT (71).
(106)
Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na kombinované řecké bankovní činnosti o […] % ročně z 913 milionů EUR v roce 2013 (72) na […] milionů EUR v roce 2018 (73). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi banky do konce období restrukturalizace pod […] %, a to z 60 % v roce 2012.
(107)
Plán restrukturalizace také popisuje, jak banka zlepší své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) podle očekávání v Řecku vzrostou z 223 bazických bodů v roce 2012 na […] bazických bodů v roce 2018 (74). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo především platbami mnohem nižších sazeb u termínovaných vkladů. Obdobně klesne závislost banky na mimořádné pomoci v oblasti likvidity a širším financování z Eurosystému, a to ze 42,9 % jejích celkových aktiv na úrovni skupiny v roce 2012 na […] % v roce 2018 (75).
(108)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku klesne v roce 2018 na […] % (ze 160 % v roce 2012 a 115 % v roce 2013) (76), a její kapitálová přiměřenost se zlepší, přičemž poměr kmenového kapitálu Tier 1 dosáhne v roce 2018 (77) […] % na úrovni skupiny (místo záporné hodnoty vlastního kapitálu před první překlenovací rekapitalizací).
(109)
Další strategickou prioritou banky je řízení úvěrů v selhání. Kromě posílených úvěrových procesů jak v souvislosti se vznikem úvěrů, tak s restrukturalizací úvěrů v selhání, se plán restrukturalizace soustředí na ošetření znehodnocených expozic a tvoru nové nápravné jednotky. Tato jednotka se zaměří na restrukturalizaci znehodnocených expozic. Bude využívat odborných zkušeností 30 až 50 vedoucích pracovníků odpovědných za nápravu vztahů (78). Podíl úvěrů v selhání dosáhne v roce 2015 […] % na úrovni skupiny ([…] % v roce 2015 pro řecký domácí trh (79)) a poté začne klesat a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (80) (30 % v Řecku před odpisy dluhů). Znehodnocené úvěry Řecké banky klesnou díky oživení řecké ekonomiky z 1 652 milionů EUR v roce 2013 na […] milionů EUR v roce 2018 (81).
(110)
Zvýšení provozní účinnosti, snížení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko bance umožní, aby v Řecku od roku 2015 byla opět zisková. Banka předpokládá, že na konsolidované úrovni dosáhnou její ztráty […] milionů EUR v roce 2014 a […] milionů EUR v roce 2015, zatímco její zisky dosáhnou v roce 2016 […] milionů EUR, v roce 2017 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR (82). Její konsolidovaná návratnost vlastního kapitálu dosáhne v roce 2018 […] % (83). Tato úroveň ziskovosti bude zajištěna především řeckým trhem (s návratností kapitálu na konci období restrukturalizace ve výši […] %), zatímco […] a […] budou vykazovat nižší úrovně ziskovosti ([…] % a […] %, v uvedeném pořadí).
2.4.2 Mezinárodní bankovní činnosti
(111)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Prodala dceřiné společnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Polsku (EFG Poland). Komerční mezera, tedy rozdíl mezi nesplacenou částkou vkladů a nesplacenou částkou úvěrů u dané dceřiné společnosti, ve zbývající mezinárodní síti klesla z 1,7 miliardy EUR v roce 2010 na 0,8 miliardy EUR, provozní náklady se v letech 2010 až 2012 snížily o 9 % (84).
(112)
Banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Zejména se zavázala, že do 30. června 2017 sníží velikost svého portfolia mezinárodních aktiv na 8,77 miliard EUR. Rovněž se zavázala, že toto portfolio dále zmenší na 3,5 miliardy EUR, pokud bude nutné, aby fond HFSF vložil více než jednu miliardu eur do nadcházejícího navýšení základního kapitálu.
(113)
Jednou z možností jak tento cíl splnit, které banka v plánu restrukturalizace zkoumá, je prodej jejích činností v […] (85).
(114)
Tyto odprodeje představují […] % zahraničních aktiv banky k 31. prosinci 2012. Zahraniční aktiva by tudíž k 31. prosinci 2018 dosáhla […] milionů EUR a mezinárodní síť by se soustředila na […] a […].
(115)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že je nutné snížit závislost zahraničních dceřiných společností na jejich řecké mateřské společnosti, pokud jde o jejich potřeby financování, a nadále chránit kapitálovou pozici banky.
(116)
Za tímto účelem hodlá banka provést program výrazného snížení nákladů v mezinárodní síti, […]. Například v […] bude uzavřeno […] poboček, přičemž počet zaměstnanců se od 31. prosince 2012 sníží o […], a to až do doby, kdy bude dceřiná pobočka v […] (86) prodána.
(117)
Banka sníží své celkové financování zahraničních dceřiných společností z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] v roce 2018 (87), návratnost kapitálu dosáhne v roce […] […] % a v roce […] […] %.
2.4.3 Nebankovní činnosti: prodej pojišťovacích činností a činností v oblasti realit
(118)
Banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Eurobank Properties pod 35 %, a to navýšením základního kapitálu s příznivým dopadem na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (88). Banka tuto dceřinou společnost v plném rozsahu odprodá do 31. prosince 2018.
(119)
Banka také plánuje, že do […] prodá své dceřiné pojišťovny.
2.4.4 Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(120)
Bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit potřebnou státní podporu.
(121)
Akcionáři byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni, jelikož fond HFSF obdržel 98,56 % akcií banky a původním akcionářům zůstal pouze podíl ve výši 1,44 %. Fond HFSF tak v červnu 2013 převzal nad bankou plnou kontrolu. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(122)
V únoru 2012 banka nabídla, že od soukromých investorů koupí zpět hybridní nástroje za cenu v rozmezí od 40 % do 50 % jejich nominální hodnoty. Tato cena zpětného odkupu byla určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na téměř 50 % celkové nominální hodnoty nástrojů, a banka tak měla po zohlednění nákladů na transakci zisk 248 milionů EUR (89).
(123)
V květnu 2013 banka oznámila další řízení závazků. Banka nabídla držitelům dluhu příležitost přeměnit jejich cenné papíry nižší úrovně Tier 1 a Tier 2 s nesplacenou částkou 662 milionů EUR na kmenové akcie za jejich nominální hodnotu. Cena přeměny byla stanovena tak, aby se rovnala upisovací ceně, kterou zaplatil fond HFSF při jarní rekapitalizaci v roce 2013 (90). Míra přijetí byla 48 %. Jelikož držitelé dluhopisů nižší úrovně Tier 1 a nižší úrovně Tier 2 převedli své cenné papíry na nižší podřízené nástroje bez hotovostní platby, získaný kapitál dosáhl částky 317 milionů EUR.
(124)
V důsledku dvou zpětných odkupů klesl souhrn podřízeného a hybridního dluhu z 1 045 milionů EUR k 31. prosinci 2011 na 283 milionů EUR k 31. prosinci 2013 (91).
2.5 ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(125)
Řecko se zavázalo, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 16. dubna 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.
(126)
Zaprvé, Řecko se zavázalo, že banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (92).
(127)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 31. prosince 2017 sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (93).
(128)
Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti banky, Řecko se zavázalo, že banka nebude poskytovat dodatečnou kapitálovou podporu, pokud nebudou splněny předem stanovené podmínky. Řecko se také zavázalo, že banka do 30. června 2018 výrazně omezí finanční páky u svých mezinárodních aktiv (94).
(129)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá své pojišťovací činnosti, svoji realitní dceřinou společnost a řadu cenných papírů a že sníží velikost svého soukromého kapitálového portfolia. Kromě toho banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (95).
(130)
Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, že banku přiměje, aby dodržovala řecké právní předpisy o správě a řízení společností a zavedla účinnou a odpovídající organizační strukturu (96).
(131)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby v jakékoli fázi úvěrového procesu zabránila diskriminaci a zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka zlepší sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizaci úvěrů (97).
(132)
Řada závazků se týká operací banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (98).
(133)
Na závěr se Řecko zavázalo, že na banku uvalí další omezení, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy (99).
(134)
Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.
(135)
Jelikož fond HFSH zajišťuje stávající kapitálové navýšení banky, Řecko v rámci stávajícího kapitálového navýšení banky poskytlo samostatný závazek, že provede opatření stanovená v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění ze dne 30. března 2014, podle nějž se má zbývající částka nedostatku kapitálu úvěrové instituce předtím, než fond HFSF provede kapitálovou injekci, podle potřeby přidělit držitelům kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků této instituce.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍCH VYŠETŘOVACÍCH ŘÍZENÍ
3.1 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ
(136)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (100), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky (opatření B1).
(137)
Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (101). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (102), neboť banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.
(138)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je tato rekapitalizace dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat všechny čtyři největší řecké banky (jmenovitě skupinu Eurobank, banky Alpha, NBG a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
3.2 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ SE SPOLEČNOSTÍ NEA PROTON BANK
(140)
Dne 26. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda zásah ve výši 1 122 milionů EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF (opatření NP1), kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF a kapitálové vklady dosahující souhrnné výše 300 milionů EUR (opatření NP2), které fond HFSF poskytl bance Nea Proton, splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci (103) a sdělení o restrukturalizaci (104) (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(141)
Pokud jde o vhodnost opatření, Komise prohlásila, že uvedená opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.
(142)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise poznamenala, že zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF byl nutný jak z hlediska částky, tak formy, zatímco kapitálové vklady provedené fondem HFSF byly nezbytné pouze z hlediska formy. Pokud však jde o výši kapitálových vkladů provedených fondem HFSF, Komise v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda bude banka Nea Proton schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda je samostatná restrukturalizace nejlevnější dostupnou možností. Kromě toho Komise v 60. a 61. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že neschopnost banky Nea Proton poskytnout dostatečné protiplnění za rekapitalizaci ze strany fondu HFSF vzbuzuje pochybnosti o tom, zda jde o v zásadě zdravou banku, a tudíž vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(143)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise měla za to, že jsou přiměřená jako podpora na záchranu.
(144)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, Komise v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda tato banka může samostatně dosáhnout životaschopnosti.
(145)
Komise pochybovala o tom, že je navržená restrukturalizace dostačující ve srovnání s hloubkou restrukturalizace, která je požadována kvůli nedostatečnému protiplnění.
3.3 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(146)
Dne 6. května 2013 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda financování ve výši 4,1 miliardy EUR na pokrytí mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky TT na banku New TT (opatření NTT1), kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF bance New TT (opatření NTT2), kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR pro banku TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření TT) a zásah ve výši 0,68 miliardy EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF ve prospěch aktiv banky T, která byla převedena na banku TT (opatření T), splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(147)
Komise měla za to, že obě opatření, tedy NTT2 a NTT1, jsou v podobě podpory na záchranu vhodná a nezbytná. Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2 z hlediska částky, Komise vyjádřila pochybnosti o dlouhodobé samostatné životaschopnosti banky New TT a měla za to, že samostatná restrukturalizace nemusí nutně být jedinou a nejlevnější dostupnou možností (105). Pokud jde o protiplnění u obou opatření, Komise uvedla, že pokrytí mezery ve financování představuje konečné náklady bez vyrovnání budoucích příjmů, což vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace (106).
(148)
Pokud jde o přiměřenost obou opatření, Komise se domnívala, že opatření NTT2 a NTT1 jsou vhodná jako podpora na záchranu v krátkodobém výhledu, ale v 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT vyžadovala, aby byla urychleně provedena opatření, která by omezila nepříznivé vedlejší účinky.
(149)
Pokud jde o slučitelnost opatření T, Komise již toto opatření dne 16. května 2012 v rozhodnutí o řešení krizové situace banky T („rozhodnutí o bance T“) (107) dočasně schválila jako podporu na záchranu, nemohla však s konečnou platností schválit podporu ve prospěch činností banky T, které byly převedeny na banku TT. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT (108) prodloužila schválení opatření jako podpory na záchranu do doby, než přijme konečné rozhodnutí o aktualizované verzi plánu restrukturalizace banky TT.
(150)
Pokud jde o slučitelnost uvedených opatření se sdělením o restrukturalizaci, Komise pochybovala o tom, zda je banka New TT schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Tento skeptický postoj pramenil z omezeného počtu navržených opatření, která hodlala banka New TT přijmout, aby v budoucnosti vytvořila zisky, z nejistoty ohledně programu pro dobrovolný odchod do důchodu, pokud jde o jeho načasování a míru přijetí mezi zaměstnanci, z neexistence dalších opatření ke snížení nákladů na zaměstnance, neexistence opatření pro racionalizaci sítě poboček po získání banky T a průvodní neschopnosti využít potenciální součinnosti (109).
(151)
V 90. a 91. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila obavy, zda bude možné provést ambiciózní snížení úrokových rozpětí u stávajících vkladů a navýšení úvěrových marží u nových úvěrů, aniž by banka New TT ztratila značný počet klientů a aniž by musela poskytovat rizikové úvěry. Kromě toho Komise pochybovala o tom, že banka New TT zdvojnásobí své portfolio podnikových úvěrů podle plánu a zda vzhledem k nedostatku odborných zkušeností bude schopna dosáhnout plánovaného tempa růstu čistého příjmu z úroků.
(152)
Proto Komise v 95. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou TT vyjádřila názor, že opětovné začlenění banky TT do větší životaschopné finanční společnosti zvýší naději banky New TT na životaschopnost, neboť jí umožní racionalizovat náklady, znovu stanovit ceny vkladů a nových úvěrů a nabízet širší škálu produktů.
(153)
Jelikož banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT, včetně činností banky T, Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se týkalo otázky, zda opatření T a TT nabízejí dlouhodobé řešení z hlediska životaschopnosti banky New TT, a vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.
(154)
Pokud jde o sdílení zátěže, Komise měla za to, že samostatná restrukturalizace zvyšuje náklady na restrukturalizaci, a tudíž pochybovala o tom, že je státní podpora omezena na minimum. Kromě toho Komise poznamenala, že navzdory skutečnosti, že bylo dosaženo dostačujícího sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, což pravděpodobně představovalo dosažitelné maximum, neexistence protiplnění vyvolala potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže. Komise rovněž zaznamenala, že nižší protiplnění je odůvodněno skutečností, že velká část vzniklých ztát pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu (110).
(155)
Pokud jde o narušování hospodářské soutěže, Komise poznamenala, že obrovská částka podpory, kterou obdržela banka TT a převedené činnosti banky T, a nedostatečné protiplnění jsou podnětem k hloubkové restrukturalizaci a k omezení tržní přítomnosti banky New TT. Kromě toho, zatímco ztráty pocházely především z držení dluhopisů ŘSDL, Komise konstatovala, že banka TT držela v poměru ke své velikosti mnohem více řeckých státních dluhopisů než ostatní řecké banky, a měla za to, že je to projevem nepřiměřeného riskování (111). Na závěr Komise poznamenala, že ačkoli banka New TT zůstává na trhu téměř stejnou měrou jako předtím banka TT, narušování hospodářské soutěže je vzhledem k poměrně malé velikosti a neexistenci zahraničních činností banky New TT omezené. Komise však vyjádřila pochybnosti o tom, zda byla přijata dostatečná opatření k omezení neoprávněného narušování hospodářské soutěže, a zastávala názor, že možná bude nutné zavést zákaz cenového vedení a další opatření týkající se změn v jednání (112).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci Eurobanky nevznesla žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává,, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci,
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM
5.1 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.1.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(159)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky do června 2012 postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.
(160)
Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.
(161)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.
5.1.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(163)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB a MMF a Řeckem.
(167)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 165. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.
5.2 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEA PROTON
(168)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.2.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(169)
Řecká banka konstatovala, že banka Nea Proton by jako dočasná úvěrová instituce vlastněná fondem HFSF nemohla sama předložit dlouhodobější podnikatelský plán. Kromě toho Řecká banka podotkla, že bedlivě sleduje provádění obchodního plánu, který pro banku Nea Proton připravil fond HFSF a který byl předložen Komisi, aby se zaručilo, že bude možné banku Nea Proton prodat ve lhůtě stanovené zákonem.
(170)
Pokud jde o tempo růstu ziskovosti, Řecká banka podotkla, že k největší části růstu podle očekávání dojde v roce 2013 (kdy měl čistý příjem z úroků podle očekávání vzrůst na 55,3 milionů EUR ve srovnání s 22,7 miliony EUR v roce 2012), a to především v důsledku snížení celkových úrokových nákladů, a tento růst bude výsledkem dvou faktorů: přesunu termínovaných vkladů, které dříve byly velmi výnosné za lepších podmínek, a snížení celkové nesplacené částky vkladů v první polovině roku 2012 o 30 %. Kromě toho Řecká banka zdůraznila, že od roku 2013 již údaje o čistém příjmu z úroků nebudou tolik kolísat a nebudou důvodem k pochybnostem o tom, že je banka Nea Proton schopna splnit cíl.
5.2.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(171)
Pokud jde o nezbytnost opatření ve prospěch banky Nea Proton, fond HFSF konstatoval, že příslušným orgánem, který rozhoduje o opatřeních týkajících se řešení problémů bank, je Řecká banka a že fond HFSF provedl vklad minimálního kapitálu, který byl nutný pro regulační účely.
(172)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, fond HFSF poukázal na řešení krizové situace, v jehož rámci musel HFSF prodat banku Nea Proton do dvou let, a souhlasil s Komisí, že banka Nea Proton by mohla být součástí většího a životaschopného subjektu. Ačkoli plán restrukturalizace banky Nea Proton byl založen na „samostatném“ modelu, fond HFSF vysvětlil, že cílem bylo usnadnit prodej této banky zvýšením její atraktivity pro investory a zlepšením jejích finančních výsledků. Fond HFSF vyjádřil názor, že kapitálové vklady nejen umožnily bance Nea Proton dodržet minimální poměr kapitálové přiměřenosti, ale také zlepšily její finanční pozici a atraktivitu pro budoucí fúzi s jinými menšími bankami. Fond HFSF rovněž poznamenal, že dodatečná kapitálové injekce byla nutná k pokrytí ztrát ze znehodnocení v souvislosti s programem PSI a rostoucími poplatky za poskytování úvěrů.
(173)
Fond HFSF konstatoval, že banka Nea Proton zlepšila své náklady financování a loajalitu vkladů. Závislost banky Nea Proton na Eurosystému se v roce 2012 zmenšila a banka zlepšila svoji likvidní pozici. Dodatečná kapitálová injekce jí pomohla snížit úrokové sazby u vkladů a zlepšit rozpětí úrokové sazby. Banka Nea Proton již znovu stanovila cenu některých úvěrových portfolií, přičemž použila stanovení cen na základě rizik s úrokovými sazbami, které výrazně převyšovaly náklady financování. Kromě toho by k plánovanému tempu růstu čistých příjmů z úroků došlo souběžně s konzervativním rozšířením v tržním segmentu zaměřeném na společnosti a zvýšením kvality portfolia.
(174)
Fond HFSF konstatoval, že v roce 2012 banka Nea Proton výrazně snížila své provozní náklady, že její jediné dvě dceřiné společnosti ukončily svoji činnost, že byla výrazně omezena její účast v pojišťovnách a že bude ukončeno její obchodování na vlastní účet.
(175)
Na závěr fond HFSF podotkl, že bude omezeno narušování hospodářské soutěže, a to vzhledem k malému podílu banky Nea Proton na celkových bankovních aktivech v Řecku a ke skutečnosti, že banka neuvažuje o agresivním přijímání vkladů.
5.3 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(176)
Dne 19. července 2013 předložilo ministerstvo financí připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
(177)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT1, ministerstvo financí doplnilo, že přesná hodnota aktiv a závazků, které byly převedeny na banku New TT, byla v souladu s čl. 63E odst. 6 zákona č. 3601/2007 definována na základě zprávy externích auditorů.
(178)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2, ministerstvo financí konstatovalo, že Druhý program hospodářské korekce pro Řecko (druhá revize-květen 2012) vyžadoval, aby banka New TT byla do 15. července 2013 prodána třetí straně.
(179)
Pokud jde o protiplnění za opatření NTT1 a NTT2, ministerstvo financí uvedlo, že fond HFSF, který do 31. prosince 2013 vyplňuje mezeru ve financování místo fondu HDIGF, získává v případě likvidace aktiv, která zůstala ve vlastnictví banky TT, přednostní nárok před jinými nezajištěnými věřiteli a že před nárok fondu HFSF lze zařadit pouze nároky zaměstnanců na obdržení 50 % jejich vyrovnání. Proto konstatovalo, že výsledek likvidace zmíněných aktiv využije především fond HFSF, čímž se sníží náklady státu.
(180)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky New TT, ministerstvo financí uvedlo, že tato banka musela být jako dočasná uvěrová instituce v souladu s článkem 63E zákona č. 3601/2007 prodána do dvou let od založení. Prodej banky New TT bude v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z května 2013 dokončen do 15. července 2013, čímž se zaručí dlouhodobá životaschopnost jejích činností.
6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
6.1 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEA PROTON
6.1.1 Existence a částka podpory
(181)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
6.1.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření Pr1, Pr2 a Pr3)
(182)
Kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, který řecký stát v květnu 2009 poskytl bance Proton (opatření Pr1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR získané bankou Proton v dubnu 2009 (opatření Pr2) a státní záruka, která byla bance Proton poskytnuta v červenci 2010 za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (113). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.
(183)
Podle závěru vyvozeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton převezme banka Nea Proton ekonomické činnosti banky Proton. Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla pro banku Nea Proton přínosná, neboť přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které na ni byly převedeny a které by jinak ustaly. Proto má Komise za to, že opatření byla přínosná pro ekonomické činnosti převedené na banku Nea Proton.
6.1.1.2 Existence podpory při pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton (opatření NP1)
(184)
V 31. až 37. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že opatření NP1, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 38. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí Komise měla za to, že banka Nea Proton je ekonomickým příjemcem uvedeného opatření, neboť přejímá ekonomickou činnost banky Proton, která díky obdržené podpoře nadále existuje.
6.1.1.3 Existence podpory při vkladu počátečního základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF a vkladu dodatečného základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF v roce 2012 (opatření NP2)
(185)
V 41. až 43. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že kapitálový vklad fondu HFSF ve výši 250 milionů EUR a dodatečný kapitálový vklad plánovaný v době přijetí rozhodnutí, které dosáhly celkové částky 300 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, z možného dodatečného kapitálu ve výši 300 milionů EUR fond HFSF nakonec v roce 2012 přispěl dodatečnou částkou 265 milionů EUR, a celková podpora na rekapitalizaci tak v letech 2011 a 2012 dosáhla částky 515 milionů EUR (opatření NP2).
6.1.1.4 Existence podpory při kapitálovém vkladu, který poskytl fond HFSF bance Nea Proton před jejím prodejem bance (NP3)
(186)
Komise má za to, že kapitálový vklad, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton před jejím prodejem bance a která dosáhla částky 395 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(187)
Kapitálový vklad poskytl fond HFSF, tedy subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a vklad tudíž byl proveden za využití státních zdrojů. Kromě toho je opatření svoji povahou selektivní, jelikož kapitálový vklad je přínosný pouze pro banku Nea Proton.
(188)
Kromě toho zásah poskytuje bance Nea Proton jednoznačnou výhodu, neboť jí umožňuje, aby pokračovala ve svých bankovních činnostech. Bez kapitálové injekce by banka Nea Proton byla vyhlásila úpadek, neboť měla hluboce záporný kapitál. Za těchto okolností by bývalo nebylo možné banku Nea Proton prodat a začlenit ji do většího subjektu. Kromě toho tato rekapitalizace nesplňuje zásadu tržního investora. Naopak, rekapitalizace ve výši 395 milionů EUR umožnila prodat banku Nea Proton za cenu jednoho eura. Soukromý investor by se rozhodl rekapitalizaci neprovést a nechal by banku Nea Proton vyhlásit úpadek, čímž by ušetřil 395 milionů EUR.
(189)
Banka Nea Proton soutěží s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo by mohly mít zájem o vstup na řecký trh. Proto kapitálová injekce ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž.
(190)
Komise tudíž dospěla k závěru, že kapitálový vklad do banky Nea Proton ve výši 395 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce opatření NP3
(191)
Jak již bylo vysvětleno v 188. bodě odůvodnění, Komise považuje banku Nea Proton za příjemce kapitálového vkladu ve výši 395 milionů EUR, neboť jí podpora umožnila pokračovat v ekonomických činnostech v rámci banky.
(192)
Pokud jde o to, zda prodej banky Nea Proton představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí posoudit: i) zda byl postup prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce nebo vláda stanovily co nejvyšší prodejní cenu majetku a závazků.
(193)
Banka získala akcie v bance Nea Proton, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám a finančním institucím, předložila jedinou platnou nabídku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu bank, finančních institucí a sponzorů a pouze čtyři z nich dali najevo, že mají zájem získat banku Nea Proton, a pouze dva z těchto subjektů, banka a hedgeový fond (114), předložily konečné nabídky. Nabídka banky byla jedinou, která vyhovovala průvodnímu dopisu HFSF.
(194)
Vzhledem k tomu, že se finanční poradce obrátil na velký počet bank a předem stanovil požadavky a časový rámec, které musely nabídky splňovat, aby byly platné, má Komise za to, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Komise tudíž dospěla k závěru, že na základě nabídkového řízení může vyloučit přítomnost podpory ve prospěch kupujícího.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje. Tato záporná cena (tedy s ohledem na rekapitalizaci banky Nea Proton těsně před prodejem) nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (115), neboť čistý vlastní kapitál banky Nea Proton byl jednoznačně záporný a podle očekávání měla banka nadále zaznamenávat ztráty. Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. V důsledku toho Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (116) dospěla k závěru, že daná prodejní cena byla tržní a že lze podporu ve prospěch banky vyloučit.
6.1.1.5 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(196)
Na základě 182. až 190. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu. Pokud jde o opatření Pr1, Pr2 a Pr3, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že opatření přispěla k pokračování činností banky Proton, které byly později převedeny na banku Nea Proton, lze mít za to, že jsou rovněž přínosná pro banku Nea Proton, která tyto činnosti převzala. Jak je již uvedeno v 184. bodě odůvodnění, příjemcem opatření NP1 je banka Nea Proton, která převzala činnosti od banky Proton. Kromě toho je banka Nea Proton také příjemcem opatření NP2 a NP3.
(197)
Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky Nea Proton obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 2 111,6 milionů EUR (opatření Pr1, NP1, NP2 a NP3), která doplnila státní záruky ve výši 149,4 milionů EUR (opatření Pr3) a řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2), jak je shrnuto v tabulce 9.
Tabulka 9
Přehled celkové podpory obdržené bankami Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Rekapitalizace
80
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Financování mezery ve financování z PB na NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizace
515
NP3
Rekapitalizace
395
Celková poskytnutá kapitálová podpora
2 111,6
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Činnosti banky Proton
Pr2
Úvěr ve formě dluhopisů
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity
227,4
6.1.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(198)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(199)
Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (117) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (118).
(200)
Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám (119), uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(201)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti:
a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle; proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
c) přiměřenost:: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(202)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci (120) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u kapitálových injekcí ze strany státu.
(204)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (121) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 7.
6.1.3 Posouzení slučitelnosti opatření podpory podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o rekapitalizaci
6.1.3.1 Slučitelnost opatření Pr1, Pr2 a Pr3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(205)
Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.
6.1.3.2 Slučitelnost opatření NP1 a NP2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(206)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton schválila opatření NP1 a NP2 jako podporu na záchranu. Jak je však uvedeno v 142. bodě odůvodnění, Komise vyjádřila obavy, zda je částka opatření NP2 nezbytná a zda bude banka Nea Proton sama schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a proto zpochybnila, zda je možnost samostatné obnovy nejlevnější dostupnou možností. Tyto obavy byly rozptýleny prodejem banky Nea Proton bance dne 15. července 2013. Jelikož banka Nea Proton byla bance prodána otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem, je částka, kterou banka zaplatila, považována za tržní cenu. V důsledku toho byla částka vlastního kapitálu, kterou stát do banky před prodejem vložil, nezbytná, aby byl prodej úspěšný. S ohledem na plán restrukturalizace, který banka předložila Komisi, se začleněním banky Nea Proton do činností banky vyřeší otázky dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton.
6.1.3.3 Slučitelnost opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.1.3.3.1 Vhodnost
(207)
Pokud jde o vhodnost opatření NP3, tedy kapitálové injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Nea Proton předtím, než byla prodána bance, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, protože pomohlo bance Nea Proton k tomu, aby pokračovala ve svých činnostech. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka Nea Proton měla v době prodeje bance záporný vlastní kapitál a nadále zaznamenávala ztráty. Žádná banka by banku Nea Proton nebyla koupila bez předchozí rekapitalizace. Opatření proto zaručuje, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.1.3.3.2 Nezbytnost
(208)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(209)
Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 19. července 2013, pokud by banka Nea Proton bývala vyhlásila úpadek, mohla tím vzniknout nákaza, která by bývala podnítila novou systémovou krizi a oslabila důvěru, která byla v poslední době v bankovním systému obnovena po dokončení procesu rekapitalizace. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření NP3.
(210)
Pokud jde o rozsah zásahu, částka 395 milionů EUR byla určena prostřednictvím otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Banka dokončila hloubkovou kontrolu banky Nea Proton. Nabídka banky, která vyžadovala, aby banka Nea Proton byla dříve, než ji banka koupí, rekapitalizována, byla vypočtena tak, aby splňovala minimální kapitálový poměr ve výši 9 % a aby umožňovala vytvořit zásoby ve výši dodatečných 119 milionů EUR vzhledem k očekávaným dalším ztrátám z úvěrů a očekávaným ztrátám před zdaněním do roku 2016. Komise dospěla k závěru, že podpora ve výši 395 milionů EUR byla nezbytná.
(211)
Pokud jde o protiplnění za podporu, vzhledem k tomu, že prodejní cena je stanovena na jedno euro, fond HFSH nezíská zpět žádné finanční prostředky. Jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky Nea Proton. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(212)
Závěr tedy je, že opatření jako podpora na záchranu je jak svojí částkou, tak podobou nezbytné k omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.
6.1.3.3.3 Přiměřenost
(213)
Komise podotýká, že po fúzi formou převzetí banky Nea Proton bankou byly na banku převedeny ekonomické činnosti banky Nea Proton. Skutečnost, že podpora tyto ekonomické činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však poukazuje na malou velikost banky Nea Proton a na proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi banky Nea Proton. Ekonomické činnosti banky Nea Proton budou navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do banky a přestanou existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.
6.1.3.3.4 Závěr ohledně souladu opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o restrukturalizaci
(214)
Komise tudíž dospěla k závěru, že opatření NP3 je vhodné, nezbytné a vzhledem k hloubkové restrukturalizaci, která je pro banku, jež nyní obsahuje ekonomické činnosti banky Nea Proton, naplánována, přiměřené z hlediska zamýšleného cíle.
6.1.4 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(215)
V 60., 61., 78. a 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které se týká opatření NP1 a NP2, Komise poznamenala, že banka Nea Proton pravděpodobně nebude schopna poskytnout protiplnění za obdrženou státní podporu, a zdůraznila, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace. V 211. bodě odůvodnění Komise v souvislosti s protiplněním za opatření NP3 poznamenala, že vzhledem k tomu, že prodejní cena banky Nea Proton je stanovena na jedno euro, fond HFSF nezíská zpět nic z 395 milionů EUR, které do banky vložil těsně před jejím prodejem (opatření NP3). Kromě toho Řecko zpětně nezíská nic z preferenčních akcií, které bance Nea Proton vydalo v květnu 2009, jelikož akciové pohledávky, které s nimi souvisely, byly ponechány v bance Proton, která vyhlásila úpadek. Komise proto dospěla k závěru, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.1 Dlouhodobá životaschopnost činností banky Nea Proton prostřednictvím prodeje
(216)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se banka v obtížích není schopna hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka Nea Proton schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a poukázala na synergické účinky, kterých by mohlo být dosaženo integrací této banky do většího finančního subjektu.
(218)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho bylo v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice nutné dosáhnout hlubší konsolidace bankovního sektoru a fond HFSF musel banku Nea Proton prodat do 15. července 2013.
(219)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky Nea Proton byly převedeny na banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že banka Nea Proton je v plném rozsahu začleněna do banky a přestává existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.
6.1.4.2 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(220)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Tyto pochybnosti vycházely ze zjištění, že banka Nea Proton se nedokáže sama vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, aniž by jí přitom vznikly vysoké náklady. Začleněním banky Nea Proton do banky, tedy do většího subjektu s infrastrukturou IT a strukturou pro řízení rizik, jsou tyto obavy rozptýleny. Prodej bance přispívá k omezení nákladů na restrukturalizaci na minimum.
(221)
Pokud jde o příspěvek akcionářů a držitelů podřízeného dluhu k nákladům na restrukturalizaci, Komise již v 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky Nea Proton, ale zůstali v bance Proton, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže mezi akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
6.1.4.3 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(222)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(223)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise bere na vědomí částku celkové podpory obdržené ve formě kapitálu ve výši 2 111,6 milionů EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), která doplnila státní podporu v oblasti likvidity ve výši 149,4 milionů EUR (Pr3) a řecké státní cenné papíry ve výši 78 milionů EUR (Pr2). Opatření Pr1 odpovídalo v té době 4,6 % rizikově vážených aktiv banky Proton. Opatření NP1, tedy financování mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky Proton na banku Nea Proton, odpovídalo přibližně 36 % rizikově vážených aktiv banky Proton na konci roku 2010 nebo 84 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklad počátečního základního kapitálu, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton a která byla součástí opatření NP2, odpovídala přibližně 18,8 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklady dodatečného základního kapitálu, které byly součástí opatření NP2, odpovídaly přibližně 34,2 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. prosinci 2012 (122)). Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, opatření NP1 a NP2 představovala více než 50 % rizikově vážených aktiv banky Proton nebo více než 130 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton. Základní kapitálová injekce před prodejem bance, tedy opatření NP3, odpovídala přibližně 48,7 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. květnu 2013). Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.
(224)
Pokud jde o trh, na němž banka Nea Proton provozovala svoji činnosti, Komise v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že banka Proton je velmi malá (přibližně 1 % podílu na trhu z celkových aktiv řeckých bank), a proto jsou aktiva a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance Nea Proton byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(225)
Kromě toho byly činnosti banky Nea Proton nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka Nea Proton existovat jako samostatný konkurent, neboť byla v plném rozsahu začleněna do banky.
(226)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti banky Nea Proton, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že banka Nea Proton nebude nadále existovat jako samostatný konkurent, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.4 Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(227)
Na základě analýzy v 216. až 226. bodě odůvodnění výše Komise dospěla k závěru, že prodej banky Nea Proton a její začlenění do banky zaručují, že banka Nea Proton bude dlouhodobě životaschopná, že je podpora omezena na nezbytné minimum a že nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(228)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 7 by proto měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
6.2 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEW TT
6.2.1 Existence a částka podpory
(229)
Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.1 Existence podpory u pokrytí mezery ve financování převedených aktiv a závazků banky T (opatření T)
(230)
V 26. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou T již Komise stanovila, že opatření T, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování u aktiv a závazků převedených na banku TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 33. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí měla Komise za to, že ekonomické činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, jsou příjemcem státní podpory, neboť díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.2 Existence podpory u rekapitalizace provedené v rámci rekapitalizačního opatření pro banku TT (opatření TT)
(231)
Kapitálová injekce ve výši 224,96 milionů EUR, kterou řecký stát poskytl bance TT (opatření TT), byla poskytnuta v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (123). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu. Opatření TT tudíž představovalo podporu ve prospěch banky TT.
(232)
Jak Komise uvedla v 98. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT včetně banky T.
6.2.1.3 Existence podpory u financování mezery ve financování banky New TT (opatření NTT1)
(233)
V 53. až 57. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT1, tedy zásah fondu HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování banky New TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V 54. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise měla za to, že banka New TT je ekonomickým příjemcem, neboť přejímá ekonomické činnosti banky TT, které díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.4 Existence podpory u vkladu počátečního základního kapitálu (opatření NTT2)
(234)
V 49. až 52. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT2, tedy vklad počátečního základního kapitálu fondem HFSF ve výši 500 milionů EUR ve prospěch banky New TT, představuje státní podporu pro banku New TT ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.5 Existence podpory pro banku jako nabyvatele banky New TT
(235)
Banka získala akcie banky New TT v rámci otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Podle informací, které byly dne 15. července 2013 obdrženy od řeckých orgánů, se finanční poradce obrátil na značný počet zahraničních a řeckých bank a investorů a pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky. Na základě skutečnosti, že se finanční poradce obrátil na značný počet bank, může Komise vyvodit závěr, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Nabídka banky byla vzhledem k částce a druhu nabídky považována za nejlepší.
(236)
Konkrétněji banka souhlasila s tím, že fond HFSF zaplatí celkovou částku 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Druhá nejvyšší nabídka byla nabídka hotovosti ve výši 500 milionů EUR. Byla tedy o 26,58 % nižší než nabídka banky. Podle dopisu Řecké banky ze dne 8. července 2013 nelze nabídku hotovosti předloženou domácí bankou zohlednit, pokud je tato banka dosud závislá na financování z Eurosystému, a zejména pokud je příjemcem nouzové pomoci v oblasti likvidity. Druhá nejvyšší nabídka tudíž nesplňovala požadavky Řecké banky.
(237)
Rovněž je třeba podotknout, že podle prodejní smlouvy fond HFSF obdržel 1 418,75 milionů nových kmenových akcií banky za nabídkovou cenu 0,48 EUR za akcii (124). Účast fondu HFSF v bance vzrostla z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komise proto dospěla k závěru, že nákup nepředstavuje podporu pro kupujícího.
6.2.1.6 Závěr o existenci podpory
(239)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření T, TT, NTT1 a NTT2 představují státní podporu. Pokud jde o opatření T, Komise dospěla k závěru, že podpora zvýhodnila činnosti banky T, neboť tyto činnosti byly převedeny na banku TT a později na banku New TT. Pokud jde o opatření TT, Komise dospěla k závěru, že zvýhodnilo činnosti banky TT, které byly převedeny na banku New TT. Příjemcem opatření NTT1 a NTT2 je banka New TT.
(240)
Komise proto dospěla k závěru, že na ekonomické činnosti banky T, které převzala banka TT a později banka New TT, byla poskytnuta rekapitalizační podpora ve výši 677 milionů EUR, zatímco na činnosti prováděné bankou TT, které převzala banka New TT, byla poskytnuta státní podpora ve formě kapitálové podpory ve výši 4 457,96 milionů EUR (opatření TT, NTT1 a NTT2).
Tabulka 10
Přehled celkové podpory obdržené bankami T, TT a New TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T
T
Financování mezery ve financování z T na TT
677
Činnosti banky TT
TT
Rekapitalizace
224,96
Činnosti banky New TT
NTT1
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitál
500
6.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(241)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(242)
Jak je vysvětleno v 199. a 200. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory pro řecké banky by v současnosti měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(243)
Jak je vysvětleno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(244)
Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(245)
Sdělení o rekapitalizaci (125) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.
(246)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (126) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace bank podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 8.
6.2.3 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1 Slučitelnost opatření T se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(247)
Pokud jde o opatření T, v rozhodnutí o bance T Komise konstatovala, že zásah splňuje požadavky čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a rozhodla, že zásah je slučitelný s vnitřním trhem z důvodů finanční stability po dobu šesti měsíců od data přijetí uvedeného rozhodnutí. Řecké orgány do konce tohoto šestiměsíčního období nepředložily aktualizovaný plán restrukturalizace banky TT, který by zohlednil začlenění činností banky T do banky TT. V 83. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT však Komise konstatovala, že toto opomenutí je pochopitelné, neboť mezitím bylo přijato rozhodnutí o vyřešení krizové situace banky TT. Vzhledem k tomu, že řecké orgány v lednu 2013 předložily plán restrukturalizace banky New TT a v březnu 2013 jej aktualizovaly, přičemž jak původní plán, tak aktualizace se zabývají činnostmi, které byly převedeny z banky T na banku TT, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT opatření T dočasně schválila jako podporu na záchranu, dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o opatřeních T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2 Slučitelnost opatření TT se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(248)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 (127) dospěla Komise k závěru, že opatření TT, jež bylo poskytnuto v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky, je slučitelnou podporou na záchranu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 neodkazovalo na sdělení o rekapitalizaci, jelikož toto sdělení tehdy ještě nebylo přijato.
6.2.3.3 Slučitelnost opatření NTT1 a NTT2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(249)
Již v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise dočasně schválila opatření NTT1 a NTT2 jako podporu na záchranu.
6.2.4 Slučitelnost opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
6.2.4.1 Neexistence odpovídajícího protiplnění za podporu: je třeba je zohlednit v rámci posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(250)
Ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o bance T Komise poznamenala, že fondy HDIGF a HFSF pravděpodobně nezískají zpět žádné prostředky a že financování mezery ve financování z banky T na banku TT se proto podobá grantu. Kromě toho, jak konstatuje 101. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, fond HFSF může očekávat, že získá zpět pouze část svého vkladu počátečního základního kapitálu ve výši 500 milionů EUR (opatření NTT2). Kromě toho Komise poznamenala, že fondu HFSF nebude poskytnuto žádné protiplnění za financování mezery z banky TT na banku New TT (opatření NTT1) a že existuje jen velmi nízká pravděpodobnost, že fond HFSF získá zpět část z 3,7 miliard EUR. Na závěr Komise podotýká, že stát s nejvyšší pravděpodobností nezíská zpět žádnou částku v souvislosti s opatřením TT, neboť jeho akciové pohledávky týkající se preferenčních akcií vydaných v květnu 2009 zůstaly v bance TT, která vyhlásila úpadek.
(251)
Jak je uvedeno v 77. a 102. bodě odůvodnění o zahájení řízení s bankou New TT, neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.2 Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky New TT prostřednictvím prodeje
(252)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě.
(253)
V oddíle 3.2.4.1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka New TT schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda dokáže dosáhnout plánovaného růstu příjmů. Kromě toho poukázala na to, že banka New TT přijala pouze omezený počet opatření k tvorbě zisku a že nepřijala opatření ke snížení nákladů na zaměstnance a k racionalizaci sítě poboček. Rovněž poukázala na součinnost, jíž by mohlo být dosaženo začleněním banky New TT do většího finančního subjektu.
(254)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho byl s ohledem na veřejný zájem a finanční stabilitu, jakož i na ochranu aktiv fondu HFSF prodej banky New TT podle Memoranda o hospodářské a finanční politice prioritní akcí.
(255)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Díky tomu, že činnosti banky New TT byly převedeny na banku, je proto možné zachovat dlouhodobou životaschopnost těchto činností. Banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent. Dne 14. dubna 2014 byla dokončena provozní fúze banky New TT a banky. Bude o několik poboček zeštíhlena síť poboček s názvem „Hellenic Postbank“ (banka si hodlá značku „Hellenic Postbank“ ponechat pro některé pobočky, zatímco značka „T-bank“ zanikne a síť poboček „T-bank“ bude zakrátko zcela uzavřena) a správní a jiné centrální funkce banky New TT budou v plném rozsahu operačně začleněny do banky. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace zaručuje, že bude provedena hloubková restrukturalizace vyžadovaná v důsledku nedostatečného protiplnění.
6.2.4.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(256)
Obavy Komise vyjádřené v 99. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, zda náklady na restrukturalizaci v důsledku toho, že se banka New TT restrukturalizovala samostatně, nevzrostly, byly rozptýleny režimem dobrovolného odchodu z trhu (128), který banka New TT samostatně provedla v červenci 2013, a prodejem banky New TT bance. Přesněji řečeno, racionalizace sítě poboček, plné začlenění banky T a plné provozní začlenění banky New TT do banky minimalizují náklady na restrukturalizaci.
(257)
Pokud jde o sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, Komise již v 100. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky New TT, ale zůstali v bance TT, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
(258)
Z toho důvodu se Komise domnívá, že náklady na restrukturalizaci jsou omezeny na minimum a že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže. Jak již bylo vysvětleno v 251. bodě odůvodnění, neexistence protiplnění však vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(259)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(260)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise připomíná, že v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poznamenala, že banka New TT obdržela podporu ve výši 4,6 miliard EUR (opatření NTT1 a NTT2), což představuje více než 70 % rizikově vážených aktiv banky TT a více než 90 % rizikově vážených aktiv banky New TT. Kromě toho Komise konstatovala, že banka TT (tedy právní subjekt, jenž dříve provozoval činnosti, které převzala banka New TT) dříve obdržela podporu v rámci režimu podpor pro řecké banky (129). Banka TT obdržela první kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR ve formě preferenčních akcií (opatření TT), což se rovnalo 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Kromě toho po vyřešení krizové situace banky T obdržely činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, podporu na řešení problémů ve výši přibližně 678 milionů EUR (opatření T), což se rovnalo 37,7 % rizikově vážených aktiv banky T k referenčnímu datu fúze (31. března 2011). Takovéto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vyvolávají nutnost hloubkové restrukturalizace.
(261)
Na druhé straně Komise v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poukázala na okolnosti, za nichž byla podpora poskytnuta. Přesněji řečeno, značná část ztrát, které vznikly bance TT v posledních letech, podle všeho nepochází z riskování, ale z držení dluhopisů ŘSDL. Komise rovněž konstatovala, že vysoké ztráty z úvěrů poskytovaných domácnostem a společnostem jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Zdá se tedy, že podpora jen málo narušuje hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že banka TT v poměru ke své velikosti drží mnohem více dluhopisů ŘSDL než jiné řecké banky, což je faktor, v němž se projevuje nepřiměřené riskování.
(262)
Jak již bylo podotknuto, banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent, který samostatně určuje svou politiku. Plán restrukturalizace banky vychází z předpokladů plného začlenění banky New TT do banky, a to i přesto, že banka bude pro některé pobočky a produkty nadále používat značku „Hellenic Postbank“.
(263)
Pokud jde o trh, na němž banka New TT provozovala svoji činnost, Komise v 106. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT uvedla, že banka TT je středně velká (přibližně 6 % z hlediska vkladů) a že aktiva a závazky banky TT, které byly převedeny na banku New TT, jsou ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance New TT byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(264)
Plánované zeštíhlení sítě poboček „Hellenic Postbank“, v jehož rámci došlo ke snížení celkového počtu poboček ze 196 na 50 (130), dále potvrzuje posouzení uvedené v 263. bodě odůvodnění, že narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory poskytnuté bance New TT lze považovat spíše za omezená.
(265)
Kromě toho byly činnosti banky New TT nabídnuty konkurentům v otevřené a nediskriminační aukci.
(266)
Značná část opatření podpory NTT1 a NTT2 byla nezbytná v důsledku prominutí dluhu ve prospěch státu (ve formě programu PSI) a kvůli mimořádně dlouhé recesi, spíše než v důsledku nevhodných úvěrových praktik. Kromě toho byl rozsah činností banky New TT malý, proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační a banka New TT nebude nadále existovat jako samostatný konkurent. Proto Komise dospěla k závěru, že navzdory vysoké částce podpory a neexistenci odpovídajícího protiplnění za poskytnutou státní podporu nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.5 Závěr ohledně slučitelnosti opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
(267)
Komise dospěla k závěru, že prodej banky New TT bance a související restrukturalizace zaručují dlouhodobou životaschopnost banky New TT, omezují podporu na nezbytné minimum a brání neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(268)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 8 by měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY POSKYTNUTÉ BANCE
7.1 EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(269)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky
7.1.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(270)
Již v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky (131), Komise stanovila, že podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci tohoto režimu představuje podporu. Nesplacená částka záruk dosáhla k 15. dubnu 201113 600 milionů EUR a ke 30. listopadu 201313 932 milionů EUR. Budoucí podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci režimu rekapitalizace (opatření A)
(271)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpor pro řecké banky Komise konstatovala, že rekapitalizace, které mají být provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí uvedeného režimu, budou představovat podporu. Banka obdržela 950 milionů EUR ve formě preferenčních akcií, které představují přibližně 2 % rizikově vážených aktiv banky (132).
(272)
V roce 2010 Řecko provedlo řadu změn v technických parametrech těchto preferenčních akcií. Vzhledem k tomu, že změny zvyšují protiplnění ze strany státu a zavádějí automatické navýšení kuponu o 2 % ročně, pokud nejsou preferenční akcie splaceny do pěti let, Komise dospěla k závěru, že změny v technických parametrech neposkytují bance žádnou výhodu, a tudíž nezahrnují dodatečnou státní podporu.
7.1.2 Existence podpory v případě pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(273)
Komise v 51. bodě sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytují-li centrální banky finanční prostředky finančním institucím, nejedná se o podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Vzhledem k tomu, že pomoc NPL se státní zárukou, která byla poskytnuta bance, čtyři zmíněné kumulativní podmínky nesplňuje, zejména proto, že obsahuje státní záruku a je udělena ve spojení s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(274)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje podmínky vymezené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Zaprvé, protože toto opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch Řecké banky, veškeré ztráty ponese stát. Opatření tudíž využívá státní zdroje. Pomoc NPL umožňuje bankám získat finanční prostředky v době, kdy nemají přístup k velkoobchodním trhům financování a k řádným operacím Eurosystému zaměřeným na refinancování. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance tudíž banku zvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že je pomoc NPL omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. A jelikož NPL se státní zárukou umožňuje bance, aby nadále provozovala své činnosti na trhu, a brání jí v tom, aby se dostala do insolvence a musela opustit trh, narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k tomu, že banka působí v jiných členských státech a že finanční instituce z jiných členských států působí nebo by mohly mít zájem působit v Řecku, výhoda poskytnutá bance ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(275)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Částka pomoci NPL se státní zárukou se postupem času měnila. K 31. prosinci 2012 dosáhla přibližně 12 miliard EUR.
7.1.3 Existence podpory v opatřeních poskytnutých prostřednictvím HFSF
7.1.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(276)
Již v oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál dosáhl částky 3 970 milionů EUR.
7.1.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(277)
Opatření B2 bylo provedeno s využitím zdrojů fondu HFSF, které, jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zahrnují státní zdroje.
(278)
Pokud jde o existenci výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která jí umožňuje nadále fungovat na trhu a zajišťuje jí přístup k finančním prostředkům Eurosystému. Kromě toho protiplnění za opatření B2 je tvořeno úroky z obligací EFSF a dodatečným poplatkem ve výši 1 %. Jelikož protiplnění je zjevně nižší než protiplnění u podobných kapitálových nástrojů na trhu, banka by za těchto podmínek zcela jistě nedokázala na trhu získat takový kapitál. Proto opatření B3 poskytlo bance výhodu ze státních zdrojů. Vzhledem k tomu, že opatření bylo k dispozici pouze bance, mělo selektivní povahu.
(279)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky, neboť bance byly poskytnuty finanční prostředky nutné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B2 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(280)
Komise považuje opatření B2 za státní podporu. Bylo jako podpora oznámeno vnitrostátními orgány. Obdržený kapitál dosáhl částky 1 341 milionů EUR.
7.1.3.3 Písemný závazek (opatření B3)
(281)
V rámci opatření B3 se fond HFSF zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál nutný k dokončení rekapitalizace banky, a to v částce požadované Řeckou bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF obdrží své zdroje od státu. Komise proto dospěla k závěru, že písemný závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně vymezeny a omezeny řeckým právním řádem. Proto lze použití těchto státních prostředků přičíst státu. HFSF se zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál ve výši až 528 milionů EUR.
(282)
Písemný závazek poskytl bance výhodu, neboť ujistil její vkladatele, že banka bude schopna získat celou částku kapitálu, kterou získat musela, tedy že jí fond HFSF poskytne kapitál, pokud se jí nepodaří získat jej na trhu. Závazek také usnadňuje získání soukromého kapitálu na trhu, protože investoři mají jistotu, že pokud banka nedokáže získat část kapitálu na trhu, fond HFSF jí jej poskytne. Žádný soukromý investor by nebyl poskytl jakýkoli závazek dříve, než by byly známy podmínky rekapitalizace, a v té době banka neměla přístup ke kapitálovému trhu.
(283)
Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B3 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.
(284)
Opatření B3 proto představuje podporu a dne 27. prosince 2012 bylo řeckými orgány jako takové oznámeno.
7.1.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(285)
Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4) spočívá v přeměně první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a písemného závazku (opatření B3) na rekapitalizaci trvalou ve výši 5 839 milionů EUR v kmenových akciích. Jelikož opatření B4 spočívá v přeměně podpory, která již byla poskytnuta, zahrnuje státní prostředky, ale nezvyšuje nominální částku podpory. Opatření však zvyšuje výhodu banky (a tudíž narušení hospodářské soutěže), protože jde o trvalou, nikoli dočasnou rekapitalizaci jako v případě opatření B1 a B2. Ve srovnání s opatřením B3, které představuje pouhý závazek, a nikoli skutečnou rekapitalizaci, opatření B4 zvýšilo kapitálovou přiměřenost banky, a proto bance poskytlo další výhodu.
(286)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám, které provozují svoji činnost v Řecku. Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod, Komise např. podotýká, že podpora umožnila bance nadále provádět operace v jiných členských státech, např. v Rumunsku nebo Bulharsku. Likvidace banky by bývala vedla k ukončení jejích činností v zahraničí, a to prostřednictvím likvidace těchto činností nebo prodejem podniků. Kromě toho banka svými pojišťovacími činnostmi v Řecku konkuruje činnostem dceřiných společností pojišťoven z jiných členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření B4 tudíž představuje státní podporu.
7.1.3.5 Závěr o opatřeních B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka státní podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 5 839 milionů EUR, což se rovnalo částce státní podpory, kterou fond HFSF skutečně vyplatil bance.
(288)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že kromě absolutní částky podpory musí Komise zohlednit podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla poskytnuta v průběhu jednoho roku, a to od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky změnila. Vyvstává tedy otázka, jaká úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, zda úroveň, která existovala na začátku období, nebo úroveň na jeho konci. Opatření B1, B2, B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou vymezila Řecká banka v březnu 2012 (zátěžový test z roku 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby pokryté uvedenými opatřeními existovaly již v březnu 2012. Komise se tudíž domnívá, že by se částka podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 měla srovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž připomíná, že Řecká banka v období po březnu 2012 do jarní rekapitalizace v roce 2013 nezohledňovala akvizice řeckých bank s cílem upravit - nahoru nebo dolů - jejich kapitálové potřeby. Tento faktor dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 byla opatření podpory související s oblastí působnosti banky k 31. březnu 2012.
(289)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a písemný závazek společně dosáhly částky 5 839 milionů EUR. Tato částka představuje 13,8 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.3.6 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(290)
Dne 31. března 2014 banka od fondu HFSF obdržela písemný závazek, že se fond HFSF bude podílet na navýšení základního kapitálu banky částkou až 2 864 milionů EUR (opatření C). Z důvodů vysvětlených ve 277. bodě odůvodnění uvedené opatření zahrnuje využití státních prostředků. Uvedené opatření banku zvýhodňuje, neboť zaručuje, že banka získá kapitál, který potřebuje, což vkladatelům poskytne jistotu a banka bude moci snadněji získat kapitál od soukromých investorů.
(291)
Pokud soukromí investoři neupíší celou částku kapitálového navýšení, fond HFSF musí do banky vložit kapitál na základě písemného závazku. Takový kapitálový vklad by ve srovnání s písemným závazkem představoval pro banku větší výhodu. Na rozdíl od pouhého písemného závazku skutečná kapitálová injekce zvyšuje kapitálovou přiměřenost banky.
(292)
Ani písemný závazek, ani jeho potenciální provedení ve formě skutečného kapitálového vkladu nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. I v případě, že by fond HFSF koupil nové akcie za stejnou cenu jako soukromí investoři, okolnosti účasti fondu HFSF se značně liší od okolností soukromých investorů, kteří upíší nové akcie. Ještě předtím, než se k nákupu akcií formálně zavázal jakýkoli soukromý investor, se fond HFSF zavázal, že bude-li to nutné, upíše celé navýšení základního kapitálu. Soukromí investoři, kteří kupují nové akcie, budou mít jistotu, že banka v každém případě získá celou částku potřebného kapitálu, protože fond HFSF bude sloužit jako pojistka a koupí všechny akcie, které neupsali soukromí investoři. Zadruhé, fond HFSF se navýšení zúčastní pouze tehdy, pokud nebude existovat dostatečná poptávka ze strany soukromých investorů na spodní hranici oznámeného cenového rozpětí. Fond HFSF tak poskytne bance kapitál, který banka nebude moci získat na trhu za stejnou cenu za akcii. V důsledku toho fond HFSF poskytuje kapitál v částce nebo za cenu, které nelze získat trhu.
(293)
Jelikož bylo opatření C poskytnuto pouze bance, je selektivní. Pozice banky byla posílena, protože jí byly poskytnuty finanční zdroje nutné k tomu, aby splnila regulační kapitálové požadavky stanovené Řeckou bankou. Opatření C tudíž bance poskytuje výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření C rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(294)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka podpory zahrnuté v uvedeném opatření činí 2 864 milionů EUR, což představuje 7,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. prosinci 2013 (133).
(295)
Pokud HFSF bance v rámci plnění zmíněného závazku skutečně poskytne kapitálový vklad, zvýší se tím zvýhodnění banky a zesílí narušení hospodářské soutěže, nevzroste však nominální částka podpory (134).
7.1.4 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(296)
Opatření A, B1, B2, B3, B4 a C představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory obdržené bankou
Ref.
Opatření
Druh opatření
Částka podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
950 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Jarní rekapitalizace v roce 2013
Kapitálová podpora
5 839 milionů EUR
13,8 %
C
Písemný závazek z roku 2014
Závazek poskytnout kapitálovou podporu
2 864 milionů EUR
7,5 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance
9 653 milionů EUR
15,8 %
Celkový kapitál vyplacený bance
6 789 milionů EUR [mohlo by jít až o 9 653 milionů EUR, pokud bude fond HFSF muset poskytnout celou částku kapitálového navýšení, k němuž došlo v dubnu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatření
Druh opatření
Nominální částka podpory
L1
Podpora v oblasti likvidity
Záruka
13 932 milionů EUR
k 30. listopadu 2013
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Finanční prostředky a záruka
12 000 milionů EUR
k 31. prosinci 2012
Celková podpora v oblasti likvidity poskytnutá bance
25 932 milionů EUR
7.2 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(297)
Jak konstatuje 200. bod odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (135).
(298)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(299)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou vymezeny ve sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
(300)
Sdělení o rekapitalizaci definuje přístup, který Komise zaujala k posuzování plánu restrukturalizace, a zejména stanoví, že je nutné obnovit životaschopnost, zaručit řádný příspěvek ze strany příjemce podpory a omezit narušování hospodářské soutěže.
(301)
Tento rámec byl dokončen sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory oznámená po 1. srpnu 2013.
7.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory v oblasti likvidity poskytnuté bance (opatření L1).
(302)
Podpora v oblasti likvidity, kterou již banka obdržela, byla s konečnou platností schválena sledem rozhodnutí, jimiž se schvalují opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky a změny a prodloužení tohoto režimu (136). Jakákoli budoucí podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky bude muset být poskytnuta v rámci režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky takové podpory bude muset ještě před poskytnutím schválit Komise, a proto je není třeba v tomto rozhodnutí dále posuzovat.
7.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(303)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 formou preferenčních akcií (opatření A) byla provedena v rámci rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 jako součást režimu podpor pro řecké banky podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Proto není nutné je znovu posuzovat podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a je pouze třeba je posoudit podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3 Právní základ pro posouzení slučitelnosti pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(304)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Jakákoli pomoc NPL se státní zárukou poskytnutá po 1. srpnu 2013 spadá do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(305)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména pokud jde o protiplnění, by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je opatření B1 slučitelné s uvedenými sděleními. Uvedená opatření, jelikož byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.2.5 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C)
(306)
Slučitelnost rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C) by se měla posoudit na základě sdělení o bankovnictví z roku 2013, které stanoví nové požadavky, pokud jde o příspěvek podřízených věřitelů a odměňování vedoucích pracovníků a na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Slučitelnost opatření C by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3 SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(307)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(308)
Jelikož řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům a staly se zcela závislé na financování centrální bankou, jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, a protože si banka nemohla půjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím řádných operací zaměřených na refinancování, banka potřebovala pomoc NPL se státní zárukou, aby získala dostatečnou likviditu, a tím se vyhnula selhání. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážného narušení, které by bývalo mohlo být způsobeno selháním banky.
(309)
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s nouzovou pomocí v oblasti likvidity se státní zárukou vznikají bance poměrně vysoké náklady financování, je banka dostatečně motivována, aby se při rozvoji svých činností na tento zdroj financování nespoléhala. Banka musela zaplatit úroky o […] bazických bodů vyšší než u řádných operací Eurosystému zaměřených na refinancování. Kromě toho banka musela zaplatit státu poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů. Ve výsledku jsou tak celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování ze strany banky ECB. Zejména rozdíl mezi náklady banky na pomoc NPL se státní zárukou a běžnými náklady na refinancování ze strany banky ECB je vyšší než úroveň poplatku za záruku požadovaná sdělením o prodloužení z roku 2011. To znamená, že celkové protiplnění účtované státem lze považovat za dostatečné. Pokud jde o částku pomoci NPL se státní zárukou, Řecká banka a banka ECB ji pravidelně přezkoumávají na základě skutečných potřeb banky. Bedlivě sledují její využívání a zaručují, že je omezena na nezbytné minimum. Proto opatření L2 neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by banka mohla použít k financování činností, které narušují hospodářskou soutěž. Pomoc je omezena na minimální nezbytnou částku.
(310)
Tato důkladná kontrola využívání nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je použití pomoci omezeno na minimum, rovněž zaručují, že je tato likvidita přiměřená a že nevede k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo provést řadu opatření ke snížení negativních vedlejších účinků, jejichž analýza je uvedena v oddíle 7.6 a která dále zaručují, že banka co nejdříve přestane být na podpoře v oblasti likvidity závislá a že je taková podpora přiměřená.
(311)
Opatření L2 je tudíž v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, opatření L2 je také v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4 SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Jak je uvedeno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti (137): musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(313)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových vkladů.
7.4.1 Vhodnost opatření
(314)
Komise má za to, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, protože brání úpadku banky. Bez nich by banka nemohla nadále provozovat své činnosti, protože na konci roku 2012 měla záporný vlastní kapitál (138).
(315)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou poznamenala, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku jak z hlediska poskytování úvěrů, tak příjmu vkladů. Jako taková je banka pro Řecko systémově důležitá. Selhání banky by tudíž vážným způsobem narušila Řeckou ekonomiku. Za tehdejších okolností finanční instituce v Řecku jen obtížně získávaly přístup k finančním prostředkům. Tento nedostatek finančních prostředků omezil jejich schopnost poskytovat úvěry řecké ekonomice. V tomto kontextu by narušení ekonomiky bylo bývalo selháním banky ještě prohloubeno. Kromě toho byla opatření B1, B2, B3 a B4 provedena zejména kvůli programu PSI, tedy zcela mimořádné a nepředvídatelné události, a nikoli v důsledku špatného vedení banky či jejího nadměrného riskování. Opatření se tudíž zaměřují především na výsledky programu PSI a přispívají k zachování finanční stability v Řecku.
(316)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly neprodleně provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka bude v budoucnosti znovu potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 130. až 132. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení banky a jejích obchodních operací. Jak je popsáno v 102. až 104. a v 111. bodě odůvodnění, banka rovněž komplexně restrukturalizovala své činnosti, přičemž mnohá snížení nákladů a investic již byla provedena. Z tohoto důvodu se pochybnosti ze strany Komise zmírnily.
(317)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda jsou zavedena dostatečná ochranná opatření pro případ, že by se banka dostala pod kontrolu státu, nebo pokud by si nad ní udrželi kontrolu soukromí akcionáři a většinovou účast by měl stát. Komise konstatuje, že připomínky popsané v 131. a 132. bodě odůvodnění zaručují, že úvěrové operace banky budou probíhat na komerčním základě a denní činnosti budou chráněny před zásahem státu. Rámec vztahů, na němž se dohodly fond HFSF a banka, také zaručuje, že jsou zájmy státu jakožto hlavního akcionáře chráněny před nadměrným riskováním ze strany vedení banky.
(318)
Opatření B1, B2, B3 a B4 tudíž zaručují, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Byly také učiněny důležité kroky s cílem minimalizovat budoucí ztráty a zaručit, že činnosti banky nejsou ohrožovány její nevhodnou správou a řízením. Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2 Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(319)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že výše kapitálového vkladu musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle.
(320)
Výši kapitálové podpory vypočítala Řecká banka v rámci zátěžového testu tak, aby zaručila, že poměr kmenového kapitálu Tier 1 zůstane v letech 2012-2014 nad určitou úrovní, jak je znázorněno v tabulce 3. Bance tudíž není poskytnut nadměrný kapitál. Jak je vysvětleno ve 316. bodě odůvodnění, byly přijaty kroky s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnosti potřebovat dodatečnou podporu.
(321)
Pokud jde o protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že tato opatření byla poskytnuta v květnu 2012 a prosinci 2012 a byla vyplacena ve věcných příspěvcích, konkrétně ve formě dluhopisů EFSF. Fond HFSF přijímal jako protiplnění od data vyplacení těchto dluhopisů EFSF do data jarní rekapitalizace v roce 2013 úroky z dluhopisů EFSF a poplatek ve výši 1 % (139). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zmíněné protiplnění je nižší než rozpětí od 7 % do 9 % definované ve sdělení o rekapitalizaci. Období nízkého protiplnění však bylo omezeno na dobu jednoho roku u opatření B1 a pěti měsíců u opatření B2 (tedy až do přeměny překlenovací rekapitalizace na standardní rekapitalizaci v kmenových akciích, tedy opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací rekapitalizace nevedly k oslabení stávajících akcionářů, jarní rekapitalizace v roce 2013, která spočívala v přeměně první a druhé rekapitalizace, akcionáře silně oslabila a jejich podíl na vlastním kapitálu banky klesl na 1,4 %. Tato mimořádná situace, která trvala o data první překlenovací rekapitalizace, byla následně ukončena. Pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly tudíž rozptýleny.
(322)
Vzhledem k neobvyklému zdroji obtíží banky, kdy ztráty pocházejí především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program PSI a zpětný odkup dluhu, které poskytují státu značnou výhodu, tedy snížení dluhu) a z dopadů dlouhé recese na její domácí trh, může Komise navíc takovou dočasnou odchylku od standardních požadavků na protiplnění stanovených ve sdělení o rekapitalizaci (140) přijmout.
(323)
Opatření B3 spočívalo v závazku poskytnout kapitál. Tento závazek učiněný v prosinci 2012 byl proveden v podobě skutečného kapitálového vkladu v květnu - červnu 2013, tedy o pouhých pět měsíců později. Z toho důvodu a z důvodů stanovených ve 322. bodě odůvodnění je přijatelné, že za tento závazek nebylo vyplaceno žádné protiplnění.
(324)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu „zředění“ tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Zatímco tato rekapitalizace nezajistila dostatečnou slevu z ceny akcie upravené vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti bylo nemožné dosáhnout značné slevy z teoretické ceny bez práva na upsání (141). Před jarní rekapitalizací v roce 2013 byl kapitál banky záporný a její tržní kapitalizace dosáhla pouze několika stovek milionů eur. Za těchto okolností vyvstává otázka, zda by stávající akcionáři měli být zcela eliminováni. Komise podotýká, že emisní cena byla stanovena na úrovni 50 % slevy z průměrné tržní ceny za padesát dní před stanovením emisní ceny. Komise také konstatuje, že došlo k obrovskému oslabení dřívějších akcionářů, neboť po uvedené rekapitalizaci drželi pouze 1,4 % akcií banky. Proto by uplatnění další slevy z tržní ceny bývalo mělo jen zanedbatelný dopad na protiplnění pro fond HFSF. Vzhledem ke specifické situaci řeckých bank vysvětlené v 322. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že potřeba podpory pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu, Komise považuje emisní cenu za dostatečně nízkou.
(325)
Závěr tedy zní, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou nezbytná jako podpora na záchranu jak z hlediska částky, tak formy.
7.4.3 Přiměřenost - opatření ke snížení negativních vedlejších účinků
(326)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace může tudíž vážně narušit hospodářskou soutěž. Řecko se však zavázalo, že provede řadu opatření, která mají snížit negativní vedlejší účinky. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou nadále probíhat na komerčním základě, jak je vysvětleno v 131. a 132. bodě odůvodnění. Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic a provede řadu odprodejů v zahraničí a také u nebankovních činností v Řecku, jak stanoví 133. bod odůvodnění. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže budou dále posouzena v oddíle 7.6.
(327)
V bance bude také jmenován kontrolní správce, aby sledoval správné plnění závazků v oblasti správy a řízení společnosti a obchodních operací. Tak se zabrání tomu, aby nedošlo ke škodlivým změnám v obchodní praxi banky, a tím k omezení případných negativních vedlejších účinků.
(328)
A konečně dne 16. dubna 2014 byl Komisi předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(329)
Závěrem lze říci, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4 Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(330)
Komise tudíž dospěla k závěru, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 vhodné, nezbytné a přiměřené.
7.5 SOULAD NÁKUPU BANK NEW TT A NEA PROTON BANKOU SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(331)
Body 23 a 40 sdělení o restrukturalizaci vysvětlují, že akvizice podniků bankami, jimž byla poskytnuta podporu, jsou obvykle v rozporu s povinnostmi snížit náklady na restrukturalizaci a omezit narušování hospodářské soutěže. Kromě toho mohou ohrozit nebo zkomplikovat obnovení životaschopnosti. Komise proto musí posoudit, zda jsou akvizice banky slučitelné se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1 Soulad akvizice banky New TT se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1 Vliv akvizice banky New TT na dlouhodobou životaschopnost banky
(332)
Z hlediska provozní ziskovosti akvizice provedené bankou pomohou bance obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou bank na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné synergie, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň výrazně sníží náklady na distribuci. Kromě racionalizace centrálních funkcí uzavře většinu poboček „banky T“ a některé pobočky „Hellenic Postbank“.
(333)
Z hlediska likvidní pozice má transakce rovněž příznivý dopad na poměr úvěrů k vkladům banky a snižuje tento poměr z nadměrně vysoké úrovně, protože banka New TT měla výrazně více vkladů než úvěrů. Řecká banka ve svém dopise fondu HFSF ze dne 8. července 2013 zejména podotkla, že banka byla během dvou let před transakcí pod velkým tlakem. Řecká banka konstatovala, že banka ztratila podíly na trhu v Řecku a ve značné míře byla závislá na financování z Eurosystému a na pomoci v oblasti likvidity. V dopise Řecká banka poukazuje na velkou mezeru ve financování, na konsolidovaný poměr úvěrů k vkladům ve výši 132 % a na zhoršené vnímání banky ze strany klientů. V tomtéž dopise Řecká banka uvedla, že akvizice banky New TT bankou by vedla „ke značnému nárůstu vkladů [banky], což by zlepšilo její celkový profil financování, vnímání banky vkladateli a její schopnost přilákat nové vklady za atraktivnějších podmínek, než je tomu v současnosti“.
(334)
Akvizice tudíž přispívá k nápravě likvidní pozice banky, což má zásadní význam pro obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V dopise, který její útvary dne 8. července 2013 zaslaly fondu HFSF, Komise uznala, že akvizice má příznivý dopad. V tomto dopise Komise uvedla, že návrh plánu restrukturalizace bank, který jí Řecko předložilo před akvizicí banky New TT, nesplňuje požadavek na obnovení dlouhodobé životaschopnosti, neboť rozvaha banky byla na konci období restrukturalizace zranitelná. Ve stejném dopise Komise uvedla, že „akvizice [banky New TT], která je bohatá na vklady, je klíčovým faktorem, který přispívá k nápravě rozvahy [banky], a tím k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti“. Toto posouzení bylo vzhledem k dopadu takové akvizice na likvidní pozici banky odůvodněné: „Na základě údajů z konce roku 2012 by akvizice okamžitě snížila poměr úvěrů k vkladům ze 155 % na 123 %, a tudíž by mělo být možné splnit [do] konce roku 2017 požadavek [Komise].“
(335)
Komise proto zastává názor, že akvizice má kladný vliv na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2 Účinek akvizice na částku podpory, kterou banka potřebuje
(336)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kupní cenu v nových akciích, a akvizice tudíž nebyla financována prostřednictvím státní podpory. V důsledku toho byla kapitálová potřeba vytvořená platbou kupní ceny ihned pokryta vydáním nových akcií, aby v důsledku platby kupní ceny nedošlo k čistému navýšení kapitálových potřeb banky. Kromě toho byl fond HFSF 100 % vlastníkem banky New TT, což znamená, že všechny nové akcie vydané bankou byly předány fondu HFSF, jinými slovy státu.
(338)
Akvizice jako taková nebude podnětem k poskytnutí dodatečné státní podpory, jelikož banka New TT splnila své regulatorní kapitálové požadavky. Kromě toho byla tato dočasná úvěrová instituce vytvořena pouze několik měsíců před tím, než ji banka získala. Jelikož aktiva upadající banky jsou před převedením na dočasnou úvěrovou instituci posouzena a oceněna v reálné hodnotě, lze předpokládat, že portfolio úvěrů banky New TT neobsahovalo ztráty, které byly skryté nebo pro ně nebyly vytvořeny odpovídající rezervy.
(339)
Závěrem lze říci, že za specifických okolností tohoto případu akvizice banky New TT výjimečně není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.1.3 Rušivý účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(340)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků. Bod 41 sdělení o restrukturalizaci rovněž stanoví, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže, že by proces akvizice měl být spravedlivý a že by akvizice měla na příslušném trhu zajišťovat podmínky účinné hospodářské soutěže.
(341)
Banka New TT nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Transakci lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(342)
Žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky New TT, a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (142), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(343)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky New TT je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4 Závěr ohledně akvizice banky New TT
(344)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k jedinečné situaci řeckých bank (143) a ke specifickým rysům akvizice banky New TT je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2 Soulad akvizice banky Nea Proton se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1 Vliv akvizice banky Nea Proton na dlouhodobou životaschopnost banky
(345)
Z hlediska provozní ziskovosti by akvizice banky Nea Proton měla bance pomoci obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou společností na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné součinnosti, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů.
(346)
Akvizice banky Nea Proton umožňuje bance těžit ze synergických účinků. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň uzavře většinu poboček a provede racionalizaci informačního systému, jakož i centrálních funkcí. Transakce rovněž snížila poměr úvěrů ke vkladům banky, protože poměr úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl nízký. Na konci června 2013 byl poměr čistých úvěrů ke vkladům banky přibližně 135,79 %, zatímco poměr čistých úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl přibližně 52,68 %.
(347)
Na závěr lze konstatovat, že akvizice měla příznivý vliv na životaschopnost banky.
7.5.2.2 Účinek akvizice banky Nea Proton na částku podpory, kterou banka potřebuje
(348)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(349)
Banka zaplatila za nákup banky Nea Proton symbolickou cenu (jedno euro) a získaný subjekt byl před prodejem odpovídajícím způsobem rekapitalizován. Tato rekapitalizace zahrnovala rezervy pro budoucí ztráty z úvěrů a provozní ztráty (144). V důsledku toho akvizice patřičně kapitalizované banky za jedno euro nezvýšila kapitálové potřeby banky.
(350)
Na závěr, akvizice banky Nea Proton není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3 Rušivý účinek akvizice banky Nea Proton na hospodářskou soutěž
(351)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků.
(352)
Banka Nea Proton nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Akvizici lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(353)
Komise rovněž konstatuje, že žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky Nea Proton a že proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (145), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(354)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky Nea Proton je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4 Závěr ohledně akvizice banky Nea Proton
(355)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke specifickým rysům akvizice banky Nea Proton je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6 SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI A SOULAD OPATŘENÍ C SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
7.6.1 Zdroje obtíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(356)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, obtíže, jimž banka čelí, pramení především z řecké dluhové krize a hluboké recese, k níž došlo v Řecku a v jižní Evropě. Pokud jde o první zmíněný faktor, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela vyjednat dohodu s domácími a mezinárodními věřiteli, tedy program PSI, který vedl k omezení pohledávek vůči státu o 53,3 %. Kromě toho bylo 31,5 % pohledávek vyměněno za nové dluhopisy ŘSDL s nižšími úrokovými sazbami a delšími dobami splatnosti. Tyto nové dluhopisy ŘSDL byly státem zpětně odkoupeny od řeckých bank v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, čímž řeckým bankám vznikla další ztráta. Kromě dopadu programu PSI a zpětného odkupu na její kapitálovou pozici banka rovněž v období od roku 2010 do poloviny roku 2012 zaznamenala obrovský odliv vkladů, a to v důsledku rizika, že Řecko kvůli neudržitelnému veřejnému dluhu a hospodářské recesi vystoupí z eurozóny.
(357)
Opatření B1, B2, B3 a B4 dosahují částky to 5 839 milionů EUR, což je přibližně částka ztráty, která byla zanesena do účetnictví po programu PSI (5 781 milionů EUR). V takovém případě, a pokud obtíže nepramení v první řadě z nadměrně riskantního chování, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví, že Komise své požadavky zmírní.
(358)
Komise uznává, že část kapitálových potřeb banky vzniká kvůli běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena. Na tuto skutečnost rovněž poukazují 58. a 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. V důsledku toho se banka v plánu restrukturalizace nemusí zabývat otázkami morálního rizika tolik jako jiné podporované finanční instituce, které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož jsou opatření podpory méně rušivá, opatření přijatá k omezení narušování hospodářské soutěže by proto měla být úměrně zmírněna. Jelikož program PSI a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, protiplnění státu při rekapitalizaci bank může být nižší.
(359)
Vzhledem k tomu, že se řecká ekonomika od roku 2008 zaznamenala pokles přibližně o 25 %, banka musí přizpůsobit svoji organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť novému prostředí, má-li obnovit svou ziskovost. Proto banka musí bez ohledu na to, že nejde o otázku morálního rizika, restrukturalizovat své operace v Řecku, aby si zajistila dlouhodobou životaschopnost.
(360)
Komise rovněž konstatuje, že expozice banky řeckému úvěrovému riziku byla větší než expozice některých jiných bank v Řecku. Proto nelze všechny ztráty z dluhopisů ŘSDL (ztrátu u programu PSI) přičítat běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena.
(361)
Druhým zdrojem ztrát banky jsou ztráty z úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a společnostem. Komise má za to, že tyto ztráty vznikly především v důsledku mimořádně hlubokého a dlouhého poklesu HDP o přibližně 25 % během pěti let a že nepramení z riskantních úvěrových praktik banky. Podpora poskytnutá na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální riziko, k čemuž naopak dochází, pokud podpora chrání banku před důsledky minulého riskantního jednání. Podpora má proto méně rušivý účinek (146).
(362)
Část kapitálových potřeb a ztrát z úvěrů banky však pochází z určitých mezinárodních dceřiných společností (v Rumunsku, Bulharsku, Polsku a na Ukrajině). Např. v roce 2012 banka zanesla do účetnictví ztráty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajině, přičemž dceřiným společnostem v těchto zemích bylo poskytnuto financování v rámci skupiny ve výši 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zátěžový test provedený v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky rovněž naznačil, že část kapitálových potřeb pramení ze ztrát ze zahraničních úvěrů. Prognózy ztrát z těchto úvěrů dosáhly 1 228 milionů EUR v rámci základního scénáře a 1 622 milionů EUR v rámci scénáře nepříznivého.
(364)
Na závěr, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 pokrývá značnou část těchto ztrát a výsledné potřeby podpory, což Komisi umožňuje zmírnit její požadavky. Potřeba podpory je zčásti vyvolána ztrátami z řeckých úvěrů, které byly způsobeny mimořádně hlubokou a dlouho recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Podpora poskytnutá za těchto okolností nevytváří morální riziko, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(365)
Na závěr, potřeba podpory částečně pramení z riskování banky, zejména jejích zahraničních dceřiných společností, a z vyššího počtu dluhopisů ŘSDL, které má v držení.
7.6.2 Životaschopnost
(366)
Plán restrukturalizace musí zaručovat, že je finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace definováno jako období od data přijetí tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018.
(367)
V souladu s body 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci Řecko předložila ucelený a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje kompletní informace o obchodním modelu banky. Plán také pojmenovává příčiny obtíží, jimž banka čelí, jakož i opatření přijatá k vyřešení všech otázek životaschopnosti, s nimiž se banka potýká. Plán restrukturalizace zejména popisuje strategii, která byla zvolena k zachování provozní účinnosti banky a ke snížení vysoké úrovně úvěrů v selhání, zlepšení nízké provozní účinnosti, její zranitelné likvidity a kapitálových pozic a jejích zahraničních podniků, které se, pokud jde o financování a kapitál, spoléhaly na svoji mateřskou společnost.
7.6.2.1 Řecké bankovní činnosti
(368)
Pokud jde o likviditu a závislost banky na financování z Eurosystému, plán restrukturalizace předpokládá, že v Řecku dojde jen k omezenému růstu rozvahy, měla by však znovu začít růst vkladová základna. Závislost na nouzové pomoci v oblasti likvidity se již snížila a bude nadále klesat, což bance rovněž pomůže snížit náklady financování.
(369)
Závazek ohledně poměru úvěrů k vkladům popsaný v 127. bodě odůvodnění, zaručuje, že banka bude mít do konce období restrukturalizace udržitelnou strukturu rozvahy. Prodej cenných papírů a dalších vedlejších činností rovněž posílí likvidní pozici banky a zaručí, že se banka bude spoléhat na velkoobchodní trhy. Vzhledem k tomu, že likvidní pozice banky je stále pod tlakem, Komise může přijmout žádost řeckých orgánů, aby povolila poskytnutí likvidity bance v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.
(370)
Aby banka snížila náklady financování, rovněž se zavázala, že bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů, jak je popsáno v 127. bodě odůvodnění. Komise konstatuje, že takovéto snížení nákladů na vklady bude klíčovým přínosem ke zlepšení ziskovosti banky před vytvořením rezerv.
(371)
Od začátku krize banka snížením počtu poboček a zaměstnanců do značné míry racionalizovala svou komerční síť v Řecku. Ve srovnání s rokem 2013 klesnou celkové náklady banky do roku 2018 o dalších […] % (147). Aby tohoto cíle dosáhla, banka se zavázala, že do 31. prosince 2017 sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na maximálně […] poboček a […] zaměstnanců a že její maximální celkové náklady v Řecku budou činit 800 milionů EUR. Očekávaný poměr nákladů a zisků bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise má za to, že plán restrukturalizace zachovává účinnost banky v novém tržním prostředí.
(372)
Další klíčovou oblastí je řízení úvěrů v selhání, neboť tyto úvěry tvořily k 31. prosinci 2013 29,4 % portfolia (148). Banka hodlá pro řízení úvěrů v selhání zřídit zvláštní oddělení. Rovněž se zavázala, že splní vysoké normy pro úvěrovou politiku, aby maximalizovala hodnotu banky v každé fázi úvěrového procesu, jak je popsáno v 131. a 132. bodě odůvodnění.
7.6.2.2 Správa a řízení banky
(373)
Dalším bodem, jemuž je třeba věnovat pozornost, je správa a řízení banky, neboť fond HFSF vlastnil k 31. prosinci 2013 95,23 % akcií banky. Vzhledem k výsledkům státem vlastněných bank v Řecku se banka a fond HFSF v roce 2013 dohodly na zvláštním rámci vztahů. Tato dohoda chrání každodenní činnosti banky před nadměrným zasahováním ze strany hlavního akcionáře a zároveň zaručuje, že fond HFSF může sledovat provádění plánu restrukturalizace a vhodnými postupy konzultací předcházet tomu, aby vedení banky nadměrně riskovalo. Banka se rovněž zavázala, že bude bedlivě sledovat svoji expozici vůči vypůjčovatelům ve spojení.
(374)
Zákon o fondu HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že akcie upsané fondu HFSF v rámci jarní rekapitalizace v roce 2013 přijdou o hlasovací práva, pokud bude alespoň 50 % kapitálového navýšení v roce 2014 upsáno soukromými investory. Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, Komise by se ke kontrole poskytnuté soukromým akcionářům nestavěla negativně, pokud by tito akcionáři do banky vložili značné částky vlastních prostředků. Komise konstatuje, že omezení hlasovacích práv fondu HFSF se nebude vztahovat na hlasování o stanovách banky ani na akce společnosti či jiná strategická rozhodnutí. Komise vítá skutečnost, že fond HFSF automaticky znovu získá svá plná hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. Uvedená ustanovení zaručují, že i když fond HFSF nebude zasahovat do každodenních operací banky, může chránit své zájmy jako akcionář a jako orgán pověřený zaručením správného provádění plánu restrukturalizace.
7.6.2.3 Mezinárodní činnosti
(375)
Některé mezinárodní činnosti banky ji v minulosti připravily o kapitál, likviditu a ziskovost, jak je vysvětleno v 362. a 363. bodě odůvodnění.
(376)
Plán restrukturalizace předpokládá, že dojde ke změně obchodního modelu banky a že se model více zaměří na […]. Banka již prodala svoji neziskovou dceřinou společnost v Polsku, EFG Poland. Rovněž začala racionalizovat další dceřiné společnosti, aby posílila proces odepisování úvěrů a zmenšila mezeru dceřiných společností ve financování. Plánuje odprodat […] dceřinou společnost […] (149). Rovněž bude dále restrukturalizovat operace dceřiných společností […] a […], než budou v pozdější fázi případně prodány, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění.
(377)
Od […] bude obnovena celková ziskovost zahraničních operací. Ke stejnému datu se financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem sníží o […] ve srovnání s úrovní k 31. prosinci 2012.
(378)
Komise je proto přesvědčena, že banka dostačujícím způsobem zrestrukturalizuje své zahraniční dceřiné společnosti a zmenší je, aby se v budoucnosti vyhnula expozici dodatečným kapitálovým potřebám a nedostatku likvidity. Závazek popsaný v 128. bodě odůvodnění, že se banka zdrží investování velký částek kapitálu do svých mezinárodních dceřiných společností, rovněž zaručuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál či likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(379
Ze základního scénáře popsaného v oddíle 2.4 je patrné, že na konci období restrukturalizace bude banka schopna dosáhnout návratnosti, která jí umožní pokrýt všechny její náklady a zajistit odpovídající návratnost vlastního kapitálu s ohledem na její rizikový profil. Ve skutečnosti dosáhne návratnost vlastního kapitálu podle základního scénáře banky v roce 2018 […] %. Předpokládá se, že kapitálová pozice banky současně zůstane na uspokojivé úrovni, neboť poměr kapitálové přiměřenosti neklesne po roce 2014 pod […] %.
(380)
Závěrem Komise rovněž bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář je založen na souboru předpokladů dohodnutých s fondem HFSF. Zohledňuje delší a hlubší recesi, jakož i hlubší deflaci cen nemovitostí (150). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je schopna odolat značnému množství zátěže, neboť podle nepříznivého scénáře zůstává na konci období restrukturalizace zisková a návratnost kapitálu činí v roce 2018 […] % a poměr kmenového kapitálu Tier 1 […] %.
(381)
Zátěžový test, který v roce 2013 provedla Řecká banka, potvrzuje, že částka dodatečného kapitálu, která bude získána v roce 2014, konkrétně 2 864 milionů EUR, stačí k tomu, aby se banka během období restrukturalizace vyrovnala se základním scénářem. Banka rovněž předloží Řecké bance kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež se provedou v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že již v posouzení kapitálových potřeb v rámci základního scénáře Řecká banka provedla několik úprav, které zvýšily odhadované kapitálové potřeby ve srovnání s kapitálovými potřebami, které odhadla banka ve vlastním základním scénáři. Základní kapitálové potřeby odhadnuté Řeckou bankou lze proto považovat za určitý druh zátěžového testu. Aby Komise mohla s konečnou platností stanovit, že je banka životaschopná, nevyžaduje, aby banka měla předem dostatek kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb v rámci nepříznivého scénáře, které odhadla Řecká banka, neboť úroveň odhadnutá Řeckou bankou odpovídá vysoké míře zátěže.
(382)
Kromě toho je pozitivní, že banka neprovede žádné další investice do cenných papírů neinvestičního stupně, což jí pomůže ochránit její kapitál a likvidní pozici.
(383)
Komise tudíž může vyvodit závěr, že banka přijala dostatečná opatření, aby vyřešila otázky životaschopnosti řeckých domácích bankovních činností a činností zahraničních.
7.6.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
7.6.3.1 Posouzení souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(384)
Jak je uvedeno ve sdělení o restrukturalizaci, banky a jejich akcionáři musí k restrukturalizaci přispívat v co největší míře, aby se zaručilo, že je podpora omezena na nezbytné minimum. Banky by tudíž měly k financování restrukturalizace využívat vlastní zdroje, např. z prodeje aktiv, a akcionáři by měli pokud možno absorbovat ztráty banky. Závazky banky by měly zaručit, že jsou použity vlastní zdroje a že k restrukturalizaci přispívají původní akcionáři a soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál banky.
7.6.3.1.1 Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snižování nákladů
(385)
Banka odprodala velké podniky, aby posílila svoji kapitálovou přiměřenost. Prodejem svých velkých polských a tureckých dceřiných společností zlepšila svoji kapitálovou pozici přibližně o 750 milionů EUR. Těmito prodeji se rovněž zlepšila likvidní pozice banky. Navýšení základního kapitálu společnosti Eurobank Properties umožnilo bance, aby o 200 milionů EUR navýšila svůj kapitál.
(386)
Plán restrukturalizace stanoví, že budou prodána další aktiva v […] a […]. Banka se zejména zavázala, že sníží velikost svých zahraničních aktiv na 8,77 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že již došlo k omezení vlivu a k odprodejům, banka po provedení tohoto dodatečného zmenšení velikosti výrazně omezí svoji zeměpisnou stopu v […].
(387)
Kromě toho se banka zavázala, že dále sníží velikost svých zahraničních činností, pokud bude od fondu HFSF potřebovat kapitálový vklad přesahující 1 miliardu EUR. V takovém scénáři by banka zmenšila své portfolio mezinárodních aktiv na částku nepřesahující 3,5 miliardy EUR. Pokud bude kapitálový vklad v rámci opatření C nižší než 1 miliarda EUR, soukromí investoři vloží do banky alespoň 1,5 miliardy EUR, to znamená více než fond HFSF. Tato větší účast soukromých investorů by výrazně snížila potřebnou částku podpory, a tím posílila sdílení zátěže.
(388)
Banka se také zavázala, že prodá svoji velkou a ziskovou dceřinou pojišťovnu.
(389)
Aby snížila své kapitálové potřeby, banka se zavázala, že kapitál nevyužije na podporu či zvětšení svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 128. bodě odůvodnění. Kromě toho se banka zavázala, že neprovede žádné další akvizice.
(390)
Banka také provedla rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Její náklady se do roku 2018 dále sníží o […].
(391)
Řecko se zejména zavázalo, že do […] banka nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), který by převyšoval […]. Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (151), pokud bude muset fond HFSF upsat jakékoli množství akcií banky.
7.6.3.1.2 Sdílení zátěže původními akcionáři a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Stávající akcionáři banky byli silně oslabeni jarní rekapitalizací v roce 2013 (opatření B4). Podíl stávajících akcionářů se ve skutečnosti snížil ze 100 % před jarní rekapitalizací v roce 2013 na pouhých 1,44 %. Komise rovněž konstatuje, že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že fond HFSF vloží do banky dodatečný kapitál pouze v případě, že se bance nepodaří získat jej na trhu za cenu, která je považována za přiměřenou a byla stanovena dvěma nezávislými oceňovateli.
7.6.3.1.3 Sdílení zátěže držiteli podřízeného dluhu
(393)
Držitelé podřízeného dluhu banky přispěli k platbě nákladů na restrukturalizaci banky. Banka několikrát provedla řízení závazků, aby vytvořila kapitál. Celková částka vyměněných závazků dosáhla 748 milionů EUR a kapitálový zisk byl 565 milionů EUR, jak je popsáno v 122. a 123. bodě odůvodnění.
(394)
Nástroje, které zůstávají nesplacené, podléhají zákazu proplácení kuponů popsanému v 133. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno odpovídající sdílení zátěže ze strany soukromých hybridních investorů banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci jsou v tomto ohledu splněny.
(395)
A konečně, vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1 se Komise domnívá, že Řecko provedlo dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení zátěže, která omezují částky opatření podpory A, B1, B2, B3 a B4 na nezbytné minimum.
7.6.3.2 Posouzení souladu opatření C se sdělením o bankovnictví z roku 2013
(396)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 doplňuje sdělení o restrukturalizaci a vyzývá k vyššímu sdílení nákladů a k tomu, aby banky, jimž je poskytována kapitálová podpora, přijaly dodatečná opatření k omezení podpory na minimum. Bod 29 sdělení o bankovnictví z roku 2013 vyžaduje, aby členský stát prokázal, že veškerá opatření k omezení této podpory na nezbytné minimum byla využita v co největší možné míře. Za tímto účelem musejí členské státy předložit plán navyšování kapitálu, zajistit odpovídající sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů banky a zabránit odlivu prostředků před rozhodnutím o restrukturalizaci. Podle sdělení o bankovnictví z roku 2013 by plány navyšování kapitálu měly obsahovat otázky práva, dobrovolné řízení závazků, zvyšující se odprodej kapitálu, opatření pro zmenšení pákového efektu, zachování výnosů a další opatření, např. přísné politiky týkající se nákladů a odměňování.
(397)
Bod 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že od okamžiku, kdy je určen kapitálový deficit, musí banka bránit odlivu finančních prostředků řadou opatření, která zaručují stejný výsledek jako řádné zákazy vyplácení dividend a proplácení kuponů, zákazy akvizic, zákazy cenového vedení nebo zákazy reklamy. Komise podotýká, že takovéto zákazy již banka splnila, neboť jsou součástí seznamu závazků předloženého Řeckem, jak je popsáno v 133. bodě odůvodnění, a že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti.
(398)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C) stanoví rezervu, aby bylo možné absorbovat budoucí ztráty, které byly určeny zátěžovým testem provedeným Řeckou bankou v roce 2013 a zveřejněny dne 6. března 2014. Z výsledků zátěžového testu je patrné, že banka potřebuje dodatečný kapitál ve výši 2 945 milionů EUR, aby pokryla své budoucí ztráty v rámci zátěžového scénáře. Opatření C se vztahuje pouze na kapitálovou potřebu, která zůstane, protože i) ji nelze pokrytý dalšími odprodeji či pomocí opatření k posílení kapitálu (Komise má za to, že banka analyzovala všechny potenciální odprodeje a zavázala se provést všechny, které mohou snížit kapitálové potřeby v rámci kapitálového plánu, který byl předložen Řecké bance); a ii) nebude pokryta soukromými investory v rámci navýšení základního kapitálu, k němuž dojde v dubnu 2014. Proto opatření C bance neposkytuje nadměrný kapitál.
(399)
Jak je vysvětleno v 385. až 395. bodě odůvodnění, banka již před zátěžovým testem přijala opatření, aby částku potřebného kapitálu omezila na minimum. Pokud se bance v rámci stávajícího navyšování kapitálu podaří získat většinu potřebného kapitálu od soukromých investorů a pokud dodatečná podpora vyplacená fondem HFSF bude nižší než 1 miliarda EUR, nebude žádný další vlastní příspěvek banky nutný. Pokud však podpora vyplacená v rámci opatření C zmíněnou úroveň přesáhne, bylo by vhodné, aby banka odprodala další činnosti.
(400)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že přiměřené sdílení nákladů zahrnuje příspěvky držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu, a to ještě předtím, než je poskytnuta podpora ve formě kapitálu. Komise podotýká, že Řecko změnilo svůj vnitrostátní legislativní rámec, aby zaručilo, že předtím, než je bance poskytnuta dodatečná kapitálová injekce, podřízení věřitelé přispějí k nákladům na restrukturalizaci banky. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo, že provede opatření stanová v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění z roku 2014, která stanoví, že kapitálový deficit bude podle potřeby přidělen držitelům jeho kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků. I když k takovému sdílení nákladů dojde až po datu rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C), na základě bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 se Komise domnívá, že by výsledky nebyly úměrné, pokud by měla povinná konverze podřízeného dluhu a hybridního kapitálu nastat již v okamžiku závazku. Pokud by banka získala dostatečný soukromý kapitál k pokrytí všech svých kapitálových potřeb, které byly určeny při zátěžovém testu provedeném Řeckou bankou, konverze držitelů podřízeného dluhu by byla nepřiměřená. Závazek Řecka, že předtím, než bude bance skutečně vyplacena kapitálová podpora, do záchrany zapojí podřízené věřitele, je proto dostatečný, aby bylo zaručeno odpovídající sdílení nákladů.
(401)
Aby se navíc zaručilo, že se na obnovení přiměřené kapitálové základny v průběhu období restrukturalizace v co největší míře budou podílet i vlastníci banky, Řecko se zavázalo, že do konce období restrukturalizace si banka ponechá dividendy a nebude proplácet žádné kupony, které ze zákona proplácet nemusí. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci a bodem 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 proto banka nevyužije státní podporu k tomu, aby prováděla platby z vlastních prostředků, jestliže nejsou k takovýmto platbám k dispozici dostačující zisky.
(402)
Banka se také zavázala, že až do 31. prosince 2017 nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), která by převyšovala celkovou roční odměnu guvernéra Řecké banky (částka odměny nezohledňuje, zda se guvernér odměny dobrovolně částečně vzdal). Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (152), pokud bude fond HFSF muset upsat akcie banky.
(403)
Komise musí posoudit, zda tento závazek, který pokrývá dva scénáře, splňuje požadavky stanovené ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(404)
V prvním scénáři, kdy HFSF ve skutečnosti nevloží do banky nový kapitál, se podpora obsažená v opatření C omezí na pouhý závazek odepsat kapitálové navýšení a fond HFSF nevyplatí jediné euro, jelikož všechny nové akcie budou upsány soukromými investory. Sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že omezení odměn lze ukončit, pokud byla podpora splacena. Avšak podporu zahrnutou v takovémto závazku týkajícím se upsání budoucího kapitálového navýšení nelze splatit, pokud dotčený závazek nikdy nenabyl účinku (jelikož stát bance nikdy nevyplatil žádné peníze). Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že omezení odměny platí po omezenou dobu. Komise má za to, že závazek Řecka, který trvá do 31. prosince 2017 (tj. po dobu tří let a osmi měsíců, přičemž končí rok před koncem plán restrukturalizace), představuje správné uplatnění posledního odstavce bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013. Vzhledem k tomu, že roční odměna guvernéra Řecké banky je nižší než strop stanovený ve druhém odstavci bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013 a jelikož se zmíněný závazek bude vztahovat na celou skupinu, Komise má za to, že závazek navržený Řeckem pro případ, že fond HFSF v rámci plánovaného kapitálového navýšení neupíše žádné akcie, je v souladu s bodem 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(405)
V rámci druhého scénáře, podle nějž by fond HFSF musel upsat veškeré akcie banky, se Řecko zavázalo, že závazek změní tak, aby byl v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013. Komise podotýká, že pokud by fond HFSF upsal určité akcie, v zájmu zachování souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 by bylo nutné změnit dobu trvání omezení odměny tak, aby skončila buď na konci plánu restrukturalizace, tedy 31. prosince 2018, nebo na konci transakce, která se bude rovnat splacení podpory, a to k tomu datu, které nastane dříve. Jelikož banka nemůže splatit kmenové akcie, Komise souhlasí s tím, že prodej akcií se ziskem na sekundárním trhu by bylo možné považovat za transakci rovnající se splacení podpory.
(406)
Na závěr lze konstatovat, že v rámci obou scénářů závazek Řecka omezit odměnu splňuje požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(407)
Pokud jde o protiplnění státu, sdělení o prodloužení z roku 2011 vyžaduje, aby nové akcie byly vydány se slevou oproti tržní ceně po úpravě o efekt zředění. Komise konstatuje, že tento požadavek má zaručit, že stát obdrží za svůj podíl v bance dostatečné protiplnění a že je dostatečně snížen podíl původních akcionářů. V případě opatření C stát již je hlavním akcionářem banky a jeho podíl přesahuje více než 90 % akcií. Proto by nadměrná sleva z tržní ceny snížila protiplnění státu u opatření B4 a může zahrnovat podporu pro investory, pokud sleva podcení hodnotu banky. Aby se takové situaci zabránilo, upisovací cena nesmí být nižší než minimální cena určená na základě dvou ocenění provedených dvěma nezávislými oceňovateli. Podrobná ujednání o stanovení ceny proto chrání fond HFSF před nadměrným „zředěním“ novými investory a zaručují, že HFSF upíše nové akcie za cenu, která odráží hodnotu banky. Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že nové akcie mohou být vydány s nižší slevou ze současné tržní ceny, než jakou předpokládá sdělení o prodloužení z roku 2011, a považuje minimální cenu za přijatelnou.
(408)
Pokud by akcie byly vydány za vyšší cenu, hrozilo by, že soukromí investoři budou od účasti na kapitálovém navýšení odrazeni, a banka by proto získala jen omezený soukromý kapitál.
(409)
Komise se tudíž domnívá, že úroveň vlastního příspěvku a sdílení nákladů jsou v případě opatření C odpovídající.
7.6.3.3 Závěr o vlastním příspěvku a sdílení zátěže
(410)
Komise konstatuje, že ve srovnání s celkovou obdrženou státní rekapitalizací jsou vlastní příspěvek a sdílení zátěže ve formě prodeje aktiv na mnohem nižší úrovni, než jsou úrovně, které by Komise za běžných okolností považovala za dostačující. Avšak vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1, na jejichž základě může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, se má za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek a sdílení zátěže.
(411)
Plán restrukturalizace rovněž vyhovuje požadavkům sdělení o bankovnictví z roku 2013, pokud jde o opatření C.
7.6.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(412)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby v plánu restrukturalizace byla navržena opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zajištění soutěžního prostředí v bankovním sektoru. Kromě toho by se uvedená opatření měla také zabývat otázkami morálního rizika a měla by zaručit, že se státní podpora nepoužije k financování protisoutěžního chování.
(413)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování částky podpory a výsledného narušení hospodářské soutěže musí Komise zohlednit jak absolutní, tak poměrnou částku obdržené státní podpory, jakož i míru sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V tomto ohledu Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitál rovnající se 16 % jejích rizikově vážených aktiv (bez opatření C). S opatřením C banka obdržela závazek, že jí bude poskytnuta dodatečný vklad v hodnotě 2 864 miliard EUR, a celková kapitálová podpora tak dosáhne 23,7 % rizikově vážených aktiv banky. Kromě kapitálové podpory banka také obdržela podporu v oblasti likvidity. Banka získala záruky ohledně likvidity, které dosáhly k 15. dubnu 2011 částky 13 600 milionů EUR a k 30. listopadu 2013 částky 13 932 milionů EUR, což představuje 17 % rozvahy banky k témuž datu. Banka také obdržela nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR, což představovalo 18 % rozvahy banky k témuž datu. Potřeba provést opatření k omezení potenciálního narušení hospodářské soutěže je tudíž vzhledem k této poměrně vysoké částce podpory odůvodněná. Kromě toho má banka v Řecku velký podíl na trhu, k 31. prosinci 2012 držela 17 % podíl na trhu, pokud jde o úvěry, a 12 %, pokud jde o vklady. Akvizice banky New TT a Nea Proton zvýšily v září 2013 podíly banky na trhu na 20,7 %, pokud jde o úvěry, a 18,8 %, pokud jde o vklady (153).
(414)
Komise připomíná, že obtíže banky pramení především z vnějších otřesů, např. z řecké dluhové krize a z dlouhé recese, která od roku 2008 narušovala řecké hospodářství, jak podotýká 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. Snižuje se nutnost zabývat se otázkami morálního rizika, jelikož se banka podle všeho nedopustila nadměrného riskování. Jak konstatuje oddíl 7.6.1, rušivý účinek opatření podpory je vzhledem ke zmíněným faktorům nižší, a tudíž se snižuje také potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory plán restrukturalizace nestanoví žádné zmenšení rozvahy ani úvěrů v Řecku.
(415)
Komise však podotýká, že státní rekapitalizace umožnily bance, aby nadále provozovala své bankovní činnosti na zahraničních trzích a pojišťovací činnosti v Řecku.
(416)
V tomto ohledu Komise kromě již provedeného zmenšení pákového efektu a restrukturalizace bere na vědomí závazek banky, že do […] prodá své pojišťovací činnosti a do 31. prosince 2018 zmenší velikost svých mezinárodních aktiv, což pravděpodobně bude zahrnovat další odprodeje v […] a […], rovněž bere na vědomí závazek banky, že podporu nepoužije k financování růstu těchto podniků. Komise považuje za přiměřené, že snížení zahraničních aktiv bude větší, pokud fond HFSF v rámci opatření C vyplatí bance dodatečný kapitál, který přesáhne 1 miliardu EUR. Jak je uvedeno v 295. bodě odůvodnění, taková platba by zvýšila rušivé účinky podpory více než pouhý závazek podílet se na navýšení kapitálu. Pokud by však dodatečný kapitálový vklad byl nižší než 1 miliarda EUR, byl by podnětem k větší účasti soukromých investorů, kteří by museli poskytnout alespoň 1,5 miliardy EUR. Větší účast soukromého sektoru by navíc představovala dodatečné sdílení nákladů, jak je vysvětleno v 388. bodě odůvodnění. Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování opatření pro sdílení nákladů bude zohledněna jak cena zaplacená za pomoc získanou od státu, tak míra sdílení nákladů. Takže pokud fond HFSF vloží do banky méně než 1 miliardu EUR, zůstanou dodatečná narušení hospodářské soutěže omezená.
(417)
Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že banka nebude obdrženou státní podporu používat k tomu, aby získala nové podniky. Tento zákaz pomáhá zaručit, že je podpora použita výhradně na podporu obnovení životaschopnosti řeckých bankovních činností, a nikoli k růstu např. na zahraničních trzích.
(418)
Závazek snížit úroky placené z řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zaručuje, že podpora nebude použita k financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Obdobně závazek provést přísné pokyny, pokud jde o stanovení cen nových úvěrů na základě řádného posouzení úvěrového rizika, bance zabrání v tom, aby narušovala hospodářskou soutěž na řeckém trhu nevhodnými strategiemi stanovení cen úvěrů pro klienty.
(419)
S ohledem na specifickou situaci popsanou v oddíle 7.6.1. a na opatření vymezená v plánu restrukturalizace má Komise za to, že jsou zavedena dostačující ochranná opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže.
7.7 SLEDOVÁNÍ
420)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích (154), Řecko zaručí, že kontrolní správce, který již byl jmenován bankou a schválen Komisí, bude sledovat, jak Řecko plní přijaté závazky, pokud jde o restrukturalizaci činností v Řecku a zahraničí a o správu a řízení banky a obchodní operace. Komise proto zastává názor, že je zaručeno řádné sledování provádění plánu restrukturalizace.
8. ZÁVĚR
(421)
Komise má za to, že Řecko protiprávně provedlo opatření podpory SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), přičemž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť uvedená opatření byla provedena předtím, než byla formálně oznámena Komisi. Komise se však domnívá, že plán restrukturalizace společně se závazky uvedenými v přílohách zaručují obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala rušivé dopady opatření podpory, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria sdělení o restrukturalizaci, a opatření podpory lze tudíž považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující opatření provedená či plánovaná Řeckem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Eurobank Ergasias SA. („Eurobanka“) poskytla Řecká banka a za kterou se zaručila Řecká republika (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou Eurobance v prosinci 2012 poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) (opatření B2);
c)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
e)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který učinil fond HFSF po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
f)
kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3).
2. S ohledem na plán restrukturalizace skupiny Eurobank (banka Eurobank Ergasias S.A. a všechny její dceřiné společnosti, tedy společnosti a pobočky v Řecku i v zahraničí, jak bankovní, tak nebankovní), který byl předložen 16. dubna 2014, a na závazky, které 16. dubna 2014 poskytlo Řecku, je následující státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR, kterou v květnu 2009 Řecko poskytlo Eurobance v rámci režimu rekapitalizace (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, jež k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR (opatření L2), kterou Eurobance poskytla Řecká banka a za kterou od července 2011 ručilo Řecko;
c)
první překlenovací rekapitalizace ve výši 3 970 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
g)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
h)
kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance Proton (opatření Pr1);
i)
financování celkové mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR Řeckým fondem pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a HFSF, které bylo v říjnu 2011 a květnu 2012 poskytnuto na činnosti převedené z banky Proton na banku Nea Proton (opatření NP1);
j)
celková kapitálová injekce ve výši 515 milionů EUR, kterou fond HFSF v říjnu 2011, únoru 2012, srpnu 2012 a prosinci 2012 poskytl bance Nea Proton (opatření NP2);
k)
kapitálová injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3);
l)
financování celkové mezery ve financování ve výši 667 milionů EUR fondy HDIGF a HFSF, které bylo v prosinci 2011 a únoru 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky T na banku Hellenic Postbank („banka TT“) (opatření T);
m)
kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance TT (opatření TT);
n)
financování celkové mezery ve financování ve výši 3 732,6 milionů EUR fondem HFSF, které bylo v lednu a červnu 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky TT na banku New Hellenic Postbank („banka New TT“) (opatření NTT1);
o)
kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR, který fond HFSF dne 29. ledna 2013 poskytl bance New TT (opatření NTT2).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 29. dubna 2014.
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 29 april 2014
betreffende de steunmaatregelen SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex-2012/NN) en SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex-2010/N) die door Griekenland zijn uitgevoerd ten behoeve van de Eurobank Groep met betrekking tot de herkapitalisatie en herstructurering van Eurobank Ergasias SA; de herstructureringssteun aan Proton Bank door middel van de oprichting en kapitalisatie van Nea Proton en de aanvullende herkapitalisatie van New Proton Bank door het Griekse fonds voor financiële stabiliteit en de afwikkeling van de Hellenic Postbank middels het oprichten van een overbruggingsbank
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2014) 2933)
(Slechts de versie in de Engelse taal is authentiek)
(2014/885/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name de eerste alinea van artikel 108, lid 2,
Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, en met name artikel 62, lid 1, onder a),
Na de lidstaten en andere belanghebbenden te hebben opgeroepen om hun opmerkingen te maken overeenkomstig deze bepalingen (1),
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. PROCEDURES MET BETREKKING TOT DE EUROBANK GROEP (2) (DE „BANK”) (3)
(1)
Bij besluit van 19 november 2008 heeft de Commissie een regeling goedgekeurd met de naam „Steunmaatregelen voor de kredietinstellingen in Griekenland” (de „steunregeling voor Griekse banken”), die is opgesteld om de stabiliteit van het Griekse financiële stelsel te waarborgen. De steunregeling voor Griekse banken zorgt voor steun die wordt verleend op grond van de drie maatregelen die ten grondslag liggen aan de regeling: een herkapitalisatiemaatregel, een garantiemaatregel en een maatregel voor staatsobligatieleningen (4). In mei 2009 werd de EFG Eurobank Ergasias SA (5) door Griekenland geherkapitaliseerd op grond van de herkapitalisatiemaatregel.
(2)
In overweging 14 van het besluit van 19 november 2008 werd vastgelegd dat er een herstructureringsplan betreffende de begunstigden van de herkapitalisatiemaatregel aan de Commissie zou worden meegedeeld.
(3)
Op 2 augustus 2010 hebben de Griekse autoriteiten een herstructureringsplan betreffende de Eurobank Groep bij de Commissie ingediend. De Commissie heeft dat plan en daaropvolgende actualiseringen, alsmede aanvullende informatie die door de Griekse autoriteiten is ingediend, geregistreerd onder nummer SA.30342 (PN 26/2010) en vervolgens onder nummer SA.32789 (2011/PN).
(4)
De Bank heeft herhaaldelijk gebruikgemaakt van staatsgaranties op schuldinstrumenten en overheidsobligatieleningen op grond van de steunregeling voor Griekse banken (6). Zij heeft ook gebruikgemaakt van noodliquiditeitssteun met staatsgarantie („door de staat gegarandeerde ELA”).
(5)
Op 20 april 2012 heeft het Griekse fonds voor financiële stabiliteit (hierna „HFSF” genoemd) een toezeggingsbrief aan de Nationale Bank van Griekenland gezonden waarin het toezegt te zullen deelnemen aan de geplande verhoging van het aandelenkapitaal van de Bank. Op 28 mei 2012 heeft het HFSF de Bank een overbruggingsherkapitalisatie van 3 970 miljoen EUR verleend („eerste overbruggingsherkapitalisatie”).
(6)
In mei 2012 hebben de Griekse autoriteiten de Commissie in kennis gesteld van de toezeggingsbrief die het HFSF aan de Bank had verzonden. Aangezien de maatregel al was uitgevoerd heeft de Commissie deze als een niet-aangemelde steun ingeschreven (nummer SA.34825 (2012/NN).
(7)
Op 27 juli 2012 heeft de Commissie een formele onderzoeksprocedure ingeleid met betrekking tot de eerste overbruggingsherkapitalisatie („het besluit tot inleiding Eurobank”) (7).
(8)
In december 2012 heeft het HFSF de Bank een tweede overbruggingsherkapitalisatie van 1 341 miljoen EUR verleend („tweede overbruggingsherkapitalisatie”). Op 21 december 2012 heeft het HFSF de Bank ook een toezeggingsbrief verstrekt betreffende haar deelname aan een verhoging van het aandelenkapitaal van de Bank en aan uit te geven converteerbare kapitaalinstrumenten, voor een totaalbedrag van maximaal 528 miljoen EUR (8). De Griekse autoriteiten hebben deze maatregelen op 27 december 2012 bij de Commissie aangemeld.
(9)
In mei 2013 heeft het HFSF deelgenomen aan de verhoging van het aandelenkapitaal van de Bank, die in december 2012 was overeengekomen. De eerste en tweede overbruggingsherkapitalisatie werden omgezet in eigen vermogen en er werd een verdere 528 miljoen EUR aan kapitaal in de Bank geïnjecteerd (de „herkapitalisatie van voorjaar 2013”).
(10)
Op 19 december 2013 hebben de Griekse autoriteiten aan de Commissie informatie verstrekt over de voorwaarden van de herkapitalisatie van voorjaar 2013.
(11)
Op 31 maart 2014 heeft het HFSF aan de Bank een toezeggingsbrief verzonden betreffende haar deelname aan een voorgenomen verhoging van het aandelenkapitaal van de Bank.
(12)
Op 16 april 2014 hebben de Griekse autoriteiten een definitief herstructureringsplan voor de Bank („het herstructureringsplan”) bij de Commissie ingediend. Zij stelden de Commissie ook in kennis van de toezegging van het HFSF tot het volledig inschrijven op de komende herkapitalisatie van de Bank. Op dezelfde datum werd informatie verstrekt over de door de staat gegarandeerde ELA. Zij gaven aan verder te willen gaan met het verstrekken van deze liquiditeitssteun aan de Bank, alsook van staatsgaranties op schuldinstrumenten en overheidsobligatieleningen op grond van de steunregeling voor Griekse banken (9).
(13)
De Commissie had talrijke vergaderingen, teleconferenties en elektronische briefwisselingen met vertegenwoordigers van de Griekse autoriteiten en de Bank.
(14)
Griekenland accepteert dat dit besluit bij wijze van uitzondering alleen in de Engelse taal wordt vastgesteld.
1.2. PROCEDURE MET BETREKKING TOT DE OVERGENOMEN BEDRIJVEN
1.2.1. Procedure met betrekking tot Nea Proton Bank
(15)
Op 26 juli 2012 heeft de Commissie een besluit betreffende steunmaatregel SA. 34488 (2012/C) aangenomen, Steun ten behoeve van Nea Proton Bank door de oprichting en kapitalisatie van Nea Proton Bank (10) („Besluit tot inleiding Nea Proton”). Met dit besluit heeft de Commissie een formele onderzoeksprocedure ingeleid ten aanzien van: i) de financiering op grond van de afwikkelingsregeling van het Griekse garantiefonds voor deposito’s en beleggingen („HDIGF”) en het HFSF van het financieringsverschil van 1 121,6 miljoen EUR als gevolg van de overdracht van de activa en passiva van Proton Bank aan Nea Proton Bank; ii) een injectie van beginaandelenkapitaal van 250 miljoen EUR door het HFSF in Nea Proton Bank; en iii) een injectie van aanvullend aandelenkapitaal van 300 miljoen EUR door het HFSF in Nea Proton Bank, die vooruit werd betaald op het moment dat het besluit tot inleiding Nea Proton werd aangenomen. De Commissie verzocht Griekenland om opmerkingen in te dienen en alle informatie te verstrekken die zou kunnen helpen bij het beoordelen van de steunmaatregelen. In deel 1 van het besluit tot inleiding Nea Proton werd in detail de procedure ten aanzien van Proton Bank beschreven, waaronder de afwikkeling van Proton Bank, de oprichting van Nea Proton Bank, de financiering van het financieringstekort en het beginaandelenkapitaal dat door het HFSF in Nea Proton Bank werd geïnjecteerd.
(16)
Op 1 augustus 2012 schreef het HFSF in op aanvullend aandelenkapitaal in Nea Proton Bank, een verhoging ten bedrage van 230 miljoen EUR.
(17)
Op 5 september 2012 diende Griekenland schriftelijke opmerkingen over het Besluit tot inleiding NEA Proton in die door de Bank van Griekenland en het HFSF waren opgesteld.
(18)
Op maandag 31 december 2012 schreef het HFSF in op nog meer aandelenkapitaal bij Nea Proton Bank voor een bedrag van 35 miljoen EUR.
(19)
In mei 2013 zette het HFSF het verkoopproces van Nea Proton Bank in gang.
(20)
Op 12 juli 2013 meldden de Griekse autoriteiten het voornemen tot verwerving van de Nea Proton Bank bij de Commissie. De Commissie antwoordde op 15 juli 2013.
(21)
Op 15 juli 2013 ondertekende de Bank een bindende overeenkomst met het HFSF om 100 % van de aandelen en stemrechten van de Nea Proton Bank over te nemen voor een aankoopprijs van 1 EUR en deed het HFSF de toezegging om de Nea Proton Bank voorafgaand aan de verkoop te herkapitaliseren met 395 miljoen EUR in contanten.
(22)
Op 29 juli 2013 stelden de Griekse autoriteiten de Commissie in kennis van deze kapitaalinjectie van 395 miljoen EUR in Nea Proton Bank.
1.2.2. Procedure met betrekking tot New TT Bank
(23)
Op 6 mei 2013 nam de Commissie een besluit met betrekking tot steunmaatregel SA. 31155 (2013/C), „Staatssteun aan TT Hellenic Postbank SA middels oprichting en kapitalisatie van de brugbank New TT Hellenic Postbank SA” (het „besluit tot inleiding New TT”) (11). In dit besluit leidde de Commissie een formele onderzoeksprocedure in met betrekking tot: i) een kapitaalinjectie van 500 miljoen EUR door het HFSF in New TT Hellenic Postbank SA („New TT Bank”); ii) een financiering van 4,1 miljard EUR (12) van het financieringstekort (13) dat is ontstaan door de overdracht van activiteiten van Hellenic Postbank SA („TT Bank”) aan New TT Bank; iii) een kapitaalinjectie door Griekenland van 224,96 miljoen EUR op grond van de steunregeling voor Griekse banken in TT Bank in de vorm van preferente aandelen; en iv) een steunverlening van 0,68 miljard EUR door het HDIGF ten gunste van de activa van T Bank SA („T Bank”) die waren overgedragen aan TT Bank. De Commissie verzocht Griekenland om opmerkingen in te dienen en alle informatie te verstrekken die zou kunnen helpen bij het beoordelen van de herstructureringssteun. In deel 1 van het besluit tot inleiding New TT worden de procedures met betrekking tot de afwikkeling van T Bank door verkoop aan TT Bank en de afwikkeling van TT Bank door de oprichting van New TT Bank gedetailleerd beschreven.
(24)
In juni 2013 zette het HFSF het verkoopproces van New TT Bank in gang.
(25)
Op 15 juli 2013 deelden de Griekse autoriteiten aan de Commissie het voornemen van het HFSF tot verkoop van New TT Bank aan de Bank en de redenen voor deze beslissing mee.
(26)
Op 15 juli 2013 ondertekende de Bank een bindende overeenkomst met het HFSF om 100 % van de aandelen en stemrechten van New TT Bank over te nemen.
(27)
Op 19 juli 2013 diende Griekenland opmerkingen in over het besluit tot inleiding New TT.
2. BESCHRIJVING
2.1. DE BANK EN HAAR PROBLEMEN
2.1.1. Algemene context van het Griekse bankwezen
(28)
Het reële bruto binnenlands product („bbp”) in Griekenland is tussen 2008 en 2012 met 20 % gedaald, zoals aangegeven in tabel 1. Daardoor hadden de Griekse banken te kampen met een snel stijgend wanbetalingspercentage bij leningen aan Griekse huishoudens en bedrijven (14). Deze ontwikkelingen hadden een negatieve invloed op de resultaten van de activa van Griekse banken en deden kapitaalbehoeften ontstaan.
Tabel 1
Reële bbp-groei in Griekenland, 2008-2013
Griekenland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reële bbp-groei, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (schatting)
Bron:
Eurostat, online beschikbaar op http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Bovendien heeft Griekenland in februari 2012 een obligatieruil met de particuliere sector uitgevoerd, onder de naam Inbreng van de particuliere sector („het PSI-programma”). Griekse banken waren betrokken bij het PSI-programma, waarbij de Griekse regering bestaande particuliere obligatiehouders nieuwe effecten aanbood (met inbegrip van nieuwe Griekse staatsobligaties („GGB’s”), aan het bbp gekoppelde effecten en PSI-promesses uitgegeven door het Europees Financieel Stabiliteitsfonds („EFSF”)) in ruil voor bestaande GGB’s, met een nominale korting van 53,5 % en langere looptijden (15). De Griekse autoriteiten kondigden de resultaten van die obligatieruil op 9 maart 2012 aan (16). De ruil resulteerde in zware verliezen voor de obligatiehouders (door de Bank van Griekenland geschat op gemiddeld 78 % van het nominale bedrag van de oude GGB’s voor de Griekse banken) en kapitaalbehoeften die met terugwerkende kracht op de jaarrekening van 2011 van de Griekse banken werden geboekt.
Tabel 2
Totale PSI-verliezen van de belangrijkste Griekse banken (in miljoen EUR)
Banken
Nominaal bedrag van GGB’s
Nominale waarde van staatsgerelateerde leningen
Totale nominale waarde
PSI-verlies van GGB’s
PSI-verlies van staatsgerelateerde leningen
Totaal bruto PSI- verlies
Totaal bruto PSI-verlies/tier 1-kernkapitaal (17) (%)
Totaal bruto PSI-verlies/Totaal activa (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Bron:
Bank van Griekenland, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, blz. 14.
(30)
Aangezien de Griekse banken geconfronteerd werden met aanzienlijke kapitaaltekorten als gevolg van het PSI-programma en de aanhoudende recessie, stelde het Memorandum betreffende het economische en financiële beleid („MEFP”) van het tweede aanpassingsprogramma voor Griekenland van de Griekse regering, de Europese Unie, het Internationaal Monetair Fonds („IMF”) en de Europese Centrale Bank („ECB”) van 11 maart 2012 fondsen beschikbaar voor de herkapitalisatie van die banken. De Griekse autoriteiten schatten de totale bancaire herkapitalisatiebehoeften en afwikkelingskosten ten laste van dit programma op 50 miljard EUR (18). Dat bedrag werd berekend op basis van een stresstest, uitgevoerd door de Bank van Griekenland, voor de periode van december 2011 tot december 2014 („de stresstest van 2012”), die gebruik maakte van de prognose voor kredietverliezen uitgevoerd door Blackrock (19). De middelen voor de herkapitalisatie van de Griekse banken zijn beschikbaar via het HFSF. Tabel 3 geeft een overzicht van de berekening van de kapitaalbehoeften voor de belangrijkste Griekse banken, zoals deze uit de stresstest van 2012 naar voren zijn gekomen.
Tabel 3
Stresstest 2012: Kapitaalbehoeften van de belangrijkste Griekse banken (in miljoen EUR)
Banken
Referentie tier 1-kernkapitaal (december 2011)
Totaal bruto PSI-verlies
(dec 2011)
Voorzieningen met betrekking tot PSI
(juni 2011)
Bruto cumulatief verlies
Prognoses voor kredietrisico
Reserves kredietverliezen
(dec 2011)
Interne kapitaal opbouw
Doelstelling tier 1-kernkapitaal (december 2014)
Kapitaalbehoeften
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Bron:
Bank van Griekenland, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, blz. 8.
(31)
Volgens het MEFP van maart 2012 wordt aan „banken die levensvatbare plannen voor kapitaalopbouw indienen de mogelijkheid geboden om overheidssteun aan te vragen en te ontvangen op een zodanige wijze dat de particuliere sector wordt gestimuleerd tot kapitaalinjectie, zodat de lasten voor de belastingbetaler worden beperkt” (20). De Bank van Griekenland constateerde dat alleen de vier grootste banken (Eurobank, NBG, Piraeus Bank en Alpha Bank) levensvatbaar zijn (21). Zij ontvingen in mei 2012 een eerste herkapitalisatie van het HFSF.
(32)
De binnenlandse deposito’s bij de banken in Griekenland daalden met in totaal 37 % tussen eind 2009 en juni 2012, als gevolg van de recessie en de politieke onzekerheid. Deze banken moesten een hogere rente betalen om hun deposito’s te behouden. De kosten van de deposito’s stegen, waardoor de netto rentemarge van de banken werd verlaagd. Aangezien Griekse banken werden uitgesloten van de markten voor wholesalefinanciering, werden zij volledig afhankelijk van Eurosysteem (22) -financiering, waarvan een groeiend deel de vorm had van noodliquiditeitssteun („ELA”), verleend door de Bank van Griekenland. De bedragen die deze banken in de tweede helft van 2012 ontvingen waren bijzonder hoog.
(33)
Na de verkiezingen in juni 2012 begon de hoeveelheid deposito’s weer toe te nemen. De totale Eurosysteem-financiering voor Griekse banken is sinds 31 december 2012 afgenomen.
(34)
Op 3 december 2012 startte Griekenland een terugkoopprogramma voor de nieuwe GGB’s die in het kader van het PSI-programma werden ontvangen, tegen prijzen variërend van 30,2 % tot 40,1 % van hun nominale waarde (23). De Griekse banken namen deel aan dat terugkoopprogramma, hetgeen leidde tot verdere verliezen op hun balansen, aangezien het boekhoudkundige verlies (dat wil zeggen het verschil tussen de marktwaarde en de nominale waarde) dat tijdens het PSI-programma werd geboekt definitief en onomkeerbaar werd (24).
(35)
In december 2012 ontvingen de vier grootste Griekse banken een tweede herkapitalisatie van het HFSF.
(36)
In het najaar van 2013 startte de Bank van Griekenland een nieuwe stresstest, ter beoordeling van de robuustheid van de kapitaalpositie van de Griekse banken op grond van een basisscenario en een ongunstig scenario.
(37)
In juli 2013 gaf de Bank van Griekenland aan een adviseur opdracht tot het uitvoeren van een diagnostische studie betreffende de kredietportefeuilles van alle Griekse banken. Deze adviseur stelde prognoses voor kredietverliezen („CLP’s”) op voor alle binnenlandse kredietportefeuilles van de Griekse banken, alsook voor leningen met Grieks risico bij buitenlandse bijkantoren en dochterondernemingen, uitgaande van een termijn van drieënhalf jaar en de levensduur van de lening. De analyse leverde CLP’s op bij twee macro-economische scenario’s: een basisscenario en een ongunstig scenario. De Bank van Griekenland maakte een schatting van de CLP’s voor buitenlandse kredietportefeuilles, met enige inhoudelijke inbreng van de adviseur.
(38)
Op basis van de beoordeling van de CLP’s door de adviseur voerde de Bank van Griekenland met technische ondersteuning van een tweede adviseur een beoordeling van de kapitaalbehoeften uit.
(39)
De belangrijkste onderdelen van de beoordeling van de kapitaalbehoeften op grond van de stresstest van 2013 waren: i) de CLP’s (25) over kredietportefeuilles van banken op een geconsolideerde basis voor Grieks risico en buitenlands risico, na aftrek van de bestaande kredietreserves en ii) de geschatte operationele rentabiliteit van de banken voor de periode van juni 2013 tot december 2016, op basis van een conservatieve aanpassing van de herstructureringsplannen die in het vierde kwartaal van 2013 aan de Bank van Griekenland waren voorgelegd. Tabel 4 geeft een overzicht van de berekening van de kapitaalbehoeften voor de belangrijkste Griekse banken, op een geconsolideerde basis voor het basisscenario van die stresstest van 2013.
Tabel 4
Stresstest 2013: Kapitaalbehoeften van de Griekse banken op geconsolideerde basis bij het basisscenario (in miljoen EUR)
Banken
Referentie tier 1-kernkapitaal (juni 2013) (1)
Reserves kredietverliezen
(juni 2013) (2)
CLP’s voor Grieks risico (3)
CLP’s voor buitenlands risico (26) (4)
Interne kapitaalopbouw (5)
Stresstest tier 1-kernkapitaalratio (december 2016) (6)
Kapitaalbehoeften
(7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Bron:
Bank van Griekenland, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, maart 2014, blz. 42.
(40)
Op 6 maart 2013 kondigde de Bank van Griekenland de resultaten aan van de stresstest van 2013 en verzocht de banken om medio april 2014 hun plannen voor het aantrekken van kapitaal ter dekking van de kapitaalbehoeften op grond van het basisscenario in te dienen.
2.1.2. De economische activiteiten van de Bank
(41)
De Bank biedt universele bankdiensten aan, voornamelijk in Griekenland en in Oost- en Zuidoost-Europa (Cyprus, Roemenië, Bulgarije, Servië en Oekraïne). Zij biedt huishoudens en bedrijven een volledig assortiment bancaire en financiële producten en diensten aan. Zij is actief in de detailhandels-, zakelijke en private bankactiviteiten, vermogensbeheer, verzekeringen, kasbeheer, kapitaalmarkten en andere diensten. De Bank is als rechtspersoon opgericht in Griekenland en haar aandelen noteren op de effectenbeurs van Athene. Op 31 december 2012 werkten in totaal 17 427 mensen bij de Bank, waarvan ongeveer de helft in Oost- en Zuidoost-Europa en de andere helft in Griekenland (29).
(42)
De Bank nam aan het PSI-programma deel met de uitruil van GGB’s en staatsgerelateerde leningen met een nominale waarde van 7 336 miljoen EUR. De totale PSI-gerelateerde kosten bedroegen ongeveer 5 781 miljoen EUR vóór belastingen en werden volledig geboekt op de jaarrekening van 2011 (30). De Bank verkocht tijdens het terugkoopprogramma van december 2012 de nieuwe GGB’s die zij had ontvangen in het kader van het PSI met een groot disagio ten opzichte van de nominale waarde. Deze verkoop maakte haar verliezen op de nieuwe GGB’s definitief.
(43)
De kerngetallen van de Bank per december 2010, december 2011, december 2012 en december 2013 (geconsolideerde gegevens) worden in tabel 5 weergegeven.
Tabel 5
Kerngetallen Eurobank 2010, 2011, 2012 en 2013
Winst-en-verliesrekening
(in miljoen EUR)
2010
2011
2012
2013
(inclusief New TT Bank en Nea Proton Bank vanaf de datum van overname)
Netto rentebaten
2 103
2 965
1 461
1 294
Totale bedrijfsopbrengsten
2 730
2 226
1 755
1 587
Totale bedrijfslasten
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Opbrengsten voor voorzieningen
1 450
1 103
703
516
Verliezen kredietrisico
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
PSI-verliezen
-6 012
- 363
Overige verliezen
- 737
- 373
- 522
Nettowinst/-verlies
84
-5 496
-1 440
-1 157
Geselecteerde volumegegevens (in miljoen EUR)
31 december 2010
31 december 2011
31 december 2012
31 december 2013 (inclusief New TT Bank en Nea Proton Bank)
Totaal leningen en voorschotten aan cliënten
53 412
48 094
43 171
45 610
Totaal deposito’s
41 173
32 459
30 752
41 535
Totaal activa
87 188
76 822
67 653
77 586
Totaal eigen vermogen (31)
6 094
875
- 685
4 523
Bronnen:
2013: Financiële resultaten 2013 - geconsolideerde jaarrekening, blz. 3 en 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 en 2011: Financiële resultaten 2012 - geconsolideerde jaarrekening, blz. 3 en 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank-persbericht, resultaten volledig jaar 2011, blz. 5 en 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Uit tabel 5 blijkt dat, naast de enorme verliezen die in 2011 als gevolg van het PSI-programma (5 781 miljoen EUR (32)) zijn geboekt, de Bank te kampen had met afnemende inkomsten (onder andere vanwege de hogere kosten van deposito’s) en met hoge en stijgende bijzondere waardeverminderingsverliezen op haar kredietportefeuilles in Griekenland en in het buitenland. De liquiditeitspositie van de Bank werd zwaar getroffen door de uitstroom van deposito’s en de krediet/deposito-ratio bereikte op 31 december 2011 het niveau van 148 %, terwijl op die datum 42 % van haar balans werd gefinancierd door het Eurosysteem.
(45)
Op grond van de stresstest van 2013, waarvan de resultaten op 6 maart 2014 werden bekendgemaakt, werden de kapitaalbehoeften van de Bank door de Bank van Griekenland geraamd op 2 945 miljoen EUR voor het basisscenario. In dat bedrag waren de risicobeperkende maatregelen al meegenomen, dat wil zeggen dat er reeds vanuit werd gegaan dat de Bank risicobeperkende maatregelen in de vorm van desinvesteringen zou uitvoeren, waarvan werd aangenomen dat zij zouden bijdragen aan een verminderde kapitaalbehoefte.
(46)
Ter dekking van de vastgestelde behoefte van 2 945 miljoen EUR aan kapitaal heeft de Bank versterkte risicobeperkende maatregelen voorgesteld, die echter in totaliteit slechts iets meer opleveren dan door de Bank van Griekenland bij de berekening van de kapitaalbehoeften werd aangenomen. Deze risicobeperkende maatregelen omvatten de verkoop van aanvullende activa (verkoop van […] (33), verkoop van […] % van de verzekeringsdochter en vermindering van de deelname aan vastgoedactiviteiten tot 20 % door […] (34).
(47)
Aangezien die versterkte risicobeperkende maatregelen slechts een zeer klein deel van de vastgestelde kapitaalbehoeften kunnen dekken, is er op de buitengewone algemene vergadering van aandeelhouders op 12 april 2014 besloten om door te gaan met een kapitaalverhoging van 2 864 miljoen EUR. Deze krijgt de vorm van een voorkeurvrij eigenvermogensaanbod (dat wil zeggen, een kapitaalverhoging met annulering van voorkeurrechten) voor internationale beleggers en een openbare emissie in Griekenland. Als de vraag van particuliere beleggers onvoldoende is ter dekking van de gehele kapitaalverhoging, zal het HFSF het gat dichten door in te schrijven op de resterende nieuwe aandelen, behoudens voorafgaande omzetting van de bestaande achtergestelde kapitaalinstrumenten van de Bank in aandelen.
2.2. OVERNAMES DOOR DE BANK VAN GRIEKSE BANCAIRE ACTIVITEITEN
(48)
Op 15 juli 2013 ondertekende de Bank twee bindende overeenkomsten met het HFSF om 100 % van de aandelen en stemrechten van Nea Proton Bank en New TT Bank over te nemen.
2.2.1. Overname van Nea Proton Bank
Afwikkeling van Proton Bank en Nea Proton Bank
(49)
Op 9 oktober 2011 ging de Bank van Griekenland over tot de afwikkeling van de Proton Bank. De vergunning van de Proton Bank werd door de Bank van Griekenland ingetrokken en de bank werd in liquidatie gebracht (35).
(50)
Op voorstel van de Bank van Griekenland en op grond van het besluit van de minister van Financiën (36) werd Nea Proton Bank als een tussentijdse kredietinstelling opgericht en werden alle deposito’s (particulieren, banken en overheid), de vestigingen en bepaalde activa (krediet- en effectenportefeuille) van Proton Bank aan haar overgedragen. De eigenvermogensvorderingen, achtergestelde schuld en hoge-risicokredieten bleven bij Proton Bank. HFSF bracht initieel aandelenkapitaal van 250 miljoen EUR in (37) bij Nea Proton Bank en was haar enige aandeelhouder. De openingsbalans van Nea Proton Bank bedroeg circa 3 miljard EUR.
(51)
Eind 2011 bedroegen de risicogewogen activa van Nea Proton Bank („RWA” (38)) 1,2 miljard EUR.
Overname van Nea Proton Bank door de Bank
(52)
De Griekse wet betreffende het afwikkelen van banken vereist dat het HFSF afstand doet van zijn aandelen in een tussentijdse kredietinstelling, binnen twee jaar vanaf de datum van het ministerieel besluit tot oprichting van die tussentijdse kredietinstelling (39). In overeenstemming met deze verplichting en overeenkomstig het MEFP ging HFSF over tot de verkoop van haar aandelen in Nea Proton Bank. De financiële adviseur van het HFSF nam contact op met een breed scala aan potentiële beleggers (met inbegrip van Griekse banken, buitenlandse banken en financiële sponsors), maar slechts twee partijen, de Bank en een Amerikaans hedgefonds, brachten een definitief bod uit. Alleen het bod dat door de Bank werd uitgebracht werd als in overeenstemming met de „procesbrief” van het HFSF en dus als geldig beschouwd.
(53)
Op 31 mei 2013 bedroegen de RWA van Nea Proton Bank 811 miljoen EUR en haar kapitaalvereiste op basis van de regelgeving-203 miljoen EUR. Op dezelfde datum had Nea Proton Bank een totale herkapitalisatie van 276 miljoen EUR nodig om een tier 1-kernkapitaalratio van 9 % te bereiken. De Bank betaalde contant het bedrag van 1 EUR in ruil voor 100 % van de aandelen en stemrechten van Nea Proton Bank. De Bank verzocht het HFSF om Nea Proton Bank met 395 miljoen EUR te herkapitaliseren, waardoor, afgezien van de 276 miljoen EUR die nodig was om de solvabiliteitsratio van de Nea Proton Bank terug te brengen tot 9 %, een aanvullend bedrag van 119 miljoen EUR voor voorzieningen beschikbaar kwam om aanvullende kredietverliezen en verwachte verliezen vóór belastingen tot 2016 te compenseren. Op grond van de verkoopvoorwaarden zegde het HFSF toe om ter dekking van de kapitaalbehoeften van Nea Proton Bank, voorafgaand aan de voltooiing van de transactie, 395 miljoen EUR in contanten bij te dragen.
2.2.2. Overname van New TT Bank
Afwikkeling van TT Bank en New TT Bank
(54)
Op 18 januari 2013 gingen de Griekse autoriteiten over tot de afwikkeling van TT Bank. De vergunning van TT Bank werd door de Bank van Griekenland ingetrokken en de bank werd in liquidatie gebracht (40).
(55)
Op voorstel van de Bank van Griekenland en na de beslissing van de minister van Financiën (41) werd New TT Bank opgericht als een tussentijdse kredietinstelling en er werd 10,8 miljard EUR aan activa (in de vorm van contant geld, schatkistpapier, inbare leningen, particuliere deposito’s, centrale financiering en GGB’s (42)) overgedragen aan New TT Bank. Er bleef een totaalbedrag van 1,2 miljard EUR aan netto activa in TT Bank: „in de vorm van” eigenvermogensvorderingen, oninbare leningen, belastingvorderingen en -verplichtingen van TT, en diverse heffingen en accijnzen. HFSF bracht initieel aandelenkapitaal van 500 miljoen EUR in bij New TT Bank en was de enige aandeelhouder. De openingsbalans van New TT Bank bedroeg na de kapitaalinjectie circa 15,1 miljard EUR.
Overname van New TT Bank door de Bank
(56)
Als onderdeel van de MEFP-toezeggingen ging het HFSF over tot de verkoop van zijn aandelen in New TT Bank. Op die manier voldeed het ook aan zijn verplichting om binnen twee jaar na oprichting van deze laatste afstand te doen van zijn aandelen in die tussentijdse kredietinstelling. Zijn financieel adviseur nam contact op met een groot aantal potentiële beleggers, met inbegrip van Griekse banken, buitenlandse banken en financiële sponsors. Alleen de vier grootste Griekse banken brachten een definitief bod uit, waarbij de voorkeur uitging naar het bod van de Bank.
(57)
De Bank ging akkoord met het betalen van in totaal 681 miljoen EUR in de vorm van nieuw uitgegeven gewone aandelen voor de aankoop van New TT Bank. Volgens de inschrijvingsovereenkomst was de aanvankelijk door de Bank betaalde vergoeding behoudens verdere bijstellingen op basis van een waardering van de nettowaarde van de activa (43).
(58)
Bijgevolg heeft de buitengewone algemene vergadering van aandeelhouders van de Bank van 26 augustus 2013 de verhoging van het aandelenkapitaal van de Bank met 425 625 000 EUR goedgekeurd, door de uitgifte van 1 418 750 000 nieuwe gewone aandelen (44) met een nominale waarde van 0,3 EUR per stuk en een biedprijs van 0,48 EUR per stuk. Op de kapitaalverhoging werd door het HFSF volledig ingeschreven middels bijdrage in natura. Deze bijdrage in natura bestond uit alle aandelen van New TT Bank die in het bezit waren van het HFSF, met een totale waarde van 681 miljoen EUR. Na deze transactie steeg de deelneming van HFSF in de Bank van 93,5 % tot 95,2 %.
2.3. STEUNMAATREGELEN
(59)
De Bank heeft gebruikgemaakt van de kapitaalsteunmaatregelen A, B1, B2, B3, B4 en C en liquiditeitssteunmaatregelen L1 en L2. Proton Bank en Nea Proton Bank hebben gebruikgemaakt van de volgende maatregelen: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 en NP3. T Bank, TT bank en New TT bank hebben gebruikgemaakt van de maatregelen T, TT, NTT1 en NTT2.
2.3.1. Steunmaatregel t.b.v. de Bank op grond van de steunregeling voor Griekse banken
(60)
De Bank heeft verschillende vormen van steun gekregen krachtens de steunregeling voor Griekse banken, de maatregel tot herkapitalisatie, de garantiemaatregel en maatregel voor staatsobligatieleningen.
2.3.1.1. Staatsliquiditeitssteun verleend op grond van de garantiemaatregel en de maatregel voor staatsobligatieleningen (maatregel L1)
(61)
De Bank heeft gebruikgemaakt en blijft gebruikmaken van steun op grond van de garantiemaatregel en de maatregel voor staatsobligatieleningen. Die steun zal in dit besluit worden omschreven als „maatregel L1”. Vanaf 30 november 2013 (45) bedroegen de aan de Bank verleende garanties ongeveer 13,9 miljard EUR. Op die datum waren er geen uitstaande staatsobligatieleningen aan de Bank. Per 15 april 2011 had de Bank staatsobligatieleningen ten bedrage van 1 737 miljoen EUR ontvangen en gebruikgemaakt van 13,6 miljard EUR aan staatsgaranties, verleend op grond van de steunregeling voor Griekse banken.
(62)
In het herstructureringsplan voor de Bank dat door de Griekse autoriteiten op 16 maart 2014 bij de Commissie werd ingediend, hebben de Griekse autoriteiten hun voornemen kenbaar gemaakt om tijdens de herstructureringsperiode op grond van de regeling garanties en staatsobligatieleningen te blijven verstrekken.
2.3.1.2. Herkapitalisatie door de staat verleend op grond van de herkapitalisatiemaatregel van de steunregeling voor Griekse banken (maatregel A)
(63)
In mei 2009 ontving de Bank een kapitaalinjectie van 950 miljoen EUR (46) (maatregel A) op grond van de herkapitalisatiemaatregel van de steunregeling voor Griekse banken. Die kapitaalinjectie stond gelijk aan ongeveer 2 % van de RWA die de Bank op dat moment had.
(64)
De herkapitalisatie vond plaats in de vorm van preferente aandelen, waarop door Griekenland werd ingeschreven, met een coupon van 10 % en een looptijd van vijf jaar. In 2010 werd de duur van de preferente aandelen verlengd en hun vergoeding verhoogd. Vanaf dat moment zal, indien de preferente aandelen niet binnen vijf jaar na hun uitgifte worden afgelost en er geen beslissing is genomen door de algemene vergadering van aandeelhouders met betrekking tot de aflossing van deze aandelen, de Griekse minister van Financiën de coupon verhogen met 2 % per jaar op cumulatieve basis (dat wil zeggen, een coupon van 12 % voor het zesde jaar, 14 % voor het zevende jaar enz…).
2.3.2. Door de staat gegarandeerde ELA (maatregel L2)
(65)
ELA is een uitzonderlijke maatregel waarmee een solvabele financiële instelling die met tijdelijke liquiditeitsproblemen te kampen heeft, Eurosysteemfinanciering kan ontvangen zonder dat deze transactie deel uitmaakt van het gemeenschappelijke monetaire beleid. De rente die door een dergelijke financiële instelling voor ELA wordt betaald is […] basispunten hoger dan de reguliere herfinancieringsrente van een centrale bank.
(66)
De Bank van Griekenland is verantwoordelijk voor het ELA-programma, wat betekent dat alle kosten en de risico’s die voortvloeien uit de ELA-voorziening door de Bank van Griekenland gedragen worden (47). Griekenland heeft de Bank van Griekenland een staatsgarantie verleend die geldt voor de totale hoeveelheid ELA die door de Bank van Griekenland wordt toegekend. Door de aanname van artikel 50, lid 7, van Wet 3943/2011, waarmee artikel 65, lid 1, van Wet 2362/1995 werd gewijzigd, werd het de minister van Financiën toegestaan om namens de staat garanties toe te kennen aan de Bank van Griekenland, ter waarborging van de vorderingen van de Bank van Griekenland op kredietinstellingen. De banken die gebruikmaken van ELA moeten aan de staat een garantievergoeding betalen ten bedrage van […] basispunten.
(67)
Vanaf 31 december 2011 had de Bank gebruikgemaakt van 14,95 miljard EUR aan door de staat gegarandeerde ELA (48), terwijl de Bank per 31 december 2012 gebruik had gemaakt van 12 miljard EUR aan door de staat gegarandeerde ELA.
2.3.3. Steunmaatregel t.b.v. de Bank via het HFSF
(68)
De Bank heeft vanaf 2012 gebruikgemaakt van verschillende kapitaalsteunmaatregelen van het HFSF. Tabel 6 geeft een overzicht van de steunmaatregelen.
Tabel 6
Kapitaalsteunmaatregel t.b.v. de Bank via het HFSF
1e overbruggingsherkapitalisatie - mei 2012 (in miljoen EUR)
2e overbruggingsherkapitalisatie - dec 2012 (in miljoen EUR)
Toezeggingsbrief - dec 2012
(in miljoen EUR)
Herkapitalisatie voorjaar 2013 - mei 2013 (in miljoen EUR)
Toezegging herkapitalisatie - april 2014 (in miljoen EUR)
Maatregel
B1
B2
B3
B4
C
Bedrag
(in miljoen EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. De eerste overbruggingsherkapitalisatie (maatregel B1)
(69)
De overwegingen 15 tot en met 32 van het besluit tot inleiding Eurobank geven een gedetailleerde beschrijving van de eerste overbruggingsherkapitalisatie van mei 2012 (maatregel B1). De achtergrond en de belangrijkste kenmerken van die maatregel worden in dit deel uiteengezet.
(70)
Op 20 april 2012 heeft het HFSF aan de Bank een brief verzonden met toezegging van deelname aan een geplande verhoging van het aandelenkapitaal van de Bank voor een bedrag tot 4,2 miljard EUR.
(71)
In het kader van maatregel B1 heeft het HFSF op 28 mei 2012 3,97 miljard EUR aan EFSF-obligaties aan de Bank overgedragen, overeenkomstig de bepalingen betreffende overbruggingsherkapitalisaties die zijn vastgelegd in de Wet 3864/2010 tot oprichting van het HFSF („HFSF-wet”). De EFSF-obligaties die aan de Bank zijn overgedragen, waren floating notes met looptijden van zes en tien jaar en hadden als uitgiftedatum 19 april 2012. De Commissie heeft in overweging 48 van het besluit tot inleiding Eurobank reeds vastgesteld „De overbruggingsherkapitalisatie die op 28 mei 2012 werd voltooid, vormt de nakoming van een verplichting uit de toezeggingsbrief en daarmee een voortzetting van dezelfde steun”. Zowel de bedragen van de toezeggingsbrief als die van de eerste overbruggingsherkapitalisatie werden berekend door de Bank van Griekenland om ervoor te zorgen dat de Bank een totale kapitaalratio van 8 % zou bereiken per 31 december 2011, de datum waarop de overbruggingsherkapitalisatie met terugwerkende kracht door de Bank werd geboekt. Zoals blijkt uit tabel 3 dekt maatregel B1 slechts een beperkt gedeelte van de totale kapitaalbehoeften die bij de stresstest van 2012 werden vastgesteld. De Bank werd geacht het kapitaal door middel van een toekomstige kapitaalverhoging op te halen; de overbruggingsherkapitalisatie was alleen bedoeld om ervoor te zorgen dat de Bank voor ECB-financiering in aanmerking zou blijven komen totdat die kapitaalverhoging had plaatsgevonden.
(72)
Voor de periode tussen de datum van de eerste overbruggingsherkapitalisatie en de datum van de omzetting van de eerste overbruggingsherkapitalisatie in gewone aandelen en andere converteerbare financiële instrumenten is in de voorinschrijvingsovereenkomst tussen de Bank en het HFSF bepaald dat de Bank aan het HFSF een jaarlijkse vergoeding van 1 % van de nominale waarde van de EFSF-notes zou betalen en dat alle couponbetalingen en lopende rente op de EFSF-notes voor die periode zouden gelden als een aanvullende kapitaalinjectie door het HFSF (49).
2.3.3.2. De tweede overbruggingsherkapitalisatie (maatregel B2)
(73)
De Bank boekte in de herfst van 2012 nog meer verliezen. Het kapitaal daalde daarom opnieuw onder de minimumkapitaalvereisten om in aanmerking te blijven komen voor herfinanciering door de ECB.
(74)
Een tweede overbruggingsherkapitalisatie werd daardoor noodzakelijk. Op 21 december 2012 voerde het HFSF een tweede overbruggingsherkapitalisatie van 1 341 miljoen EUR uit (maatregel B2), die weer werd betaald door de overdracht van EFSF-obligaties aan de Bank.
2.3.3.3. De toezeggingsbrief van 21 december 2012 (maatregel B3)
(75)
Naast de tweede overbruggingsherkapitalisatie zond het HFSF op 21 december 2012 aan de Bank ook een toezeggingsbrief betreffende zijn deelname aan de verhoging van het aandelenkapitaal van de Bank en aan de uit te geven converteerbare instrumenten, voor een totaalbedrag van maximaal 528 miljoen EUR (maatregel B3).
(76)
Het totaal van de twee overbruggingsherkapitalisaties (maatregelen B1 en B2) en het aanvullende bedrag dat in december 2012 werd toegezegd (maatregel B3) betekende dat het HFSF de totale kapitaalbehoeften die op grond van de stresstest van 2012 werd vastgesteld (5 839 miljoen EUR (50)) had toegezegd.
2.3.3.4. De herkapitalisatie van voorjaar 2013 (maatregel B4)
(77)
Op 30 april 2013 stemde de algemene vergadering van aandeelhouders in met een verhoging van het aandelenkapitaal van de Bank met een bedrag van 5 839 miljoen EUR („de herkapitalisatie van voorjaar 2013”). De Bank heeft daarom 3 789 317 357 nieuwe aandelen uitgegeven met een nominale waarde van 0,30 EUR tegen een prijs van 1,54 EUR per aandeel.
(78)
Op dezelfde datum besloot de algemene vergadering van aandeelhouders ook dat het volledige bedrag aan kapitaal door het HFSF zou worden verstrekt en in natura zou worden uitbetaald in de vorm van EFSF-obligaties.
(79)
Derhalve bracht het HFSF in mei 2013 een totaal van 5 839 miljoen EUR bij de Bank in, in de vorm van gewone aandelen (maatregel B4). Dit bedrag is gelijk aan de som van de maatregelen B1, B2 en B3.
(80)
Door middel van de herkapitalisatie van voorjaar 2013 werden de eerste en de tweede overbruggingsherkapitalisatie (maatregelen B1 en B2) omgezet in een permanente herkapitalisatie, en werd de toezegging tot het verlenen van aanvullende kapitaalsteun (maatregel B3) uitgevoerd.
(81)
De prijs van de nieuwe aandelen werd vastgesteld op 50 % van de naar volume gewogen gemiddelde aandelenkoers over de 50 handelsdagen voorafgaand aan de vaststelling van de biedprijs. Als gevolg van een omgekeerde aandelensplitsing waartoe door de algemene vergadering van aandeelhouders op 30 april 2012 werd besloten (51), werd de prijs van de nieuwe aandelen vastgesteld op 1,54 EUR per aandeel.
(82)
Onmiddellijk na de herkapitalisatie van voorjaar 2013 werd het HFSF de grootste aandeelhouder van de Bank, met een belang van 98,56 %. Nadat de Bank echter nog een passivabeheerronde had afgerond, daalde het belang in juni 2013 tot 93,55 % (zie punt 2.4.5). In augustus 2013 gaf de Bank nieuwe aandelen uit aan het HFSF voor de aankoop van New TT Bank, waardoor het HFSF-belang steeg tot 95,23 % (52).
2.3.3.5. De toezegging tot herkapitalisatie van 2014 (maatregel C)
(83)
Op 6 maart 2014 meldde de Bank van Griekenland de resultaten van een stresstest die werd uitgevoerd in de tweede helft van 2013. De Bank van Griekenland gaf aan dat de kapitaalbehoeften van de Bank voor de periode 2014-2016 in het basisscenario 2 945 miljoen EUR zouden bedragen.
(84)
Op 31 maart 2014 stuurde het HFSF een brief aan de Bank waarin het aangaf dat het de bedoeling en de mogelijkheid had om voor een achtervangmechanisme te zorgen voor elke verhoging van het aandelenkapitaal die op grond van HFSF-wet 3864/2010, als gewijzigd op 30 maart 2014, werd uitgevoerd om te voldoen aan de kapitaalbehoeften die tijdens de stresstest waren vastgesteld. De HFSF-wet bepaalt dat als er aan het einde van de inschrijvingsperiode onvoldoende vraag van particuliere beleggers is tegen de prijs die door de Algemene Raad van het HFSF is vastgesteld op basis van twee onafhankelijke waarderingen, het HFSF zal inschrijven op alle resterende aandelen, behoudens de voorafgaande omzetting van het bestaande achtergestelde kapitaalinstrument van de Bank in aandelen, zoals bepaald in artikel 6 bis.
(85)
Op 12 april 2014 stemde de buitengewone vergadering van aandeelhouders in met een verhoging van het aandelenkapitaal ten bedrage van 2 864 miljoen EUR op grond van de HFSF-wet en stelde dat de biedprijs niet lager kon zijn dan de nominale prijs van 0,30 EUR per aandeel en de door het HFSF te bepalen minimumprijs. (53).
(86)
In overeenstemming met de HFSF-wet heeft het HFSF twee onafhankelijke adviseurs benoemd om de waarde van de Bank te bepalen. Op 10 april 2014 rondden de twee adviseurs hun werkzaamheden af door elk een bandbreedte voor de waarde van de Bank aan te geven. De twee bandbreedtes overlappen elkaar aanzienlijk. Op basis van deze waarderingen stelde de Algemene Raad van het HFSF op 14 april 2014 de minimumprijs vast waartegen de nieuwe aandelen van de Bank aan beleggers konden worden aangeboden, alsook de prijs waartegen het zo nodig de emissie zou ondersteunen (54). Op 15 april 2014 keurde het het aanbod van een consortium van beleggers goed om in te schrijven op 1,3 miljard EUR aan nieuwe aandelen tegen een prijs van 0,30 EUR per aandeel („hefboominvesteerder” (55) (56)).
(87)
Op 24 april 2014 kondigde Eurobank de start van de „bookbuilding” aan, tegen een prijs variërend van 0,30 EUR tot 0,33 EUR (57). Als er voldoende vraag is om de gehele 2 864 miljoen EUR te dekken tegen een prijs die hoger is dan 0,30 EUR, moet de hefboominvesteerder zijn prijs aan de hogere prijs aanpassen of zijn orders annuleren, in welk geval hij een vergoeding ontvangt. Als er voldoende vraag is van particuliere beleggers (met inbegrip van de vraag van de hefboominvesteerder) om de gehele 2 864 miljoen EUR te dekken tegen een prijs van 0,30 EUR, krijgt de hefboominvesteerder voorrang bij de toewijzing. Als er onvoldoende vraag is (met inbegrip van de vraag van de hefboominvesteerder) bij een prijs van 0,30 EUR, zal de achtergestelde schuld worden omgezet in nieuwe aandelen. Zoals bepaald in de HFSF-wet zal op alle aandelen waarop niet is ingeschreven na de conversie van de achtergestelde schuld door het HFSF tegen dezelfde prijs worden ingeschreven, te weten 0,30 EUR per aandeel.
2.3.4. Steunmaatregelen voor de overgenomen bedrijven
2.3.4.1. Steunmaatregelen voor Proton Bank en Nea Proton Bank
(88)
Sinds 2008 hebben Proton Bank en Nea Proton Bank van verschillende steunmaatregelen gebruikgemaakt. Tabel 7 geeft een overzicht van deze steunmaatregelen.
Tabel 7
Overzicht van de kapitaalsteun aan Proton Bank en Nea Proton Bank
Begunstigde van de steun
Maatregel
Aard van de steun
Entiteit die de steun heeft verleend
Datum van uitbetaling
Bedrag (in miljoen EUR)
Activiteiten van Proton Bank
Pr1
Kapitaal op grond van de herkapitalisatiemaatregel: Preferente aandelen van de Griekse staat
Staat
Mei 2009
80
Pr2
Uitlenen van Grieks schatkistpapier op grond van de maatregel betreffende Griekse obligatieleningmaatregel
Staat
April 2009
78
Pr3
Staatsgarantie voor uitgegeven obligaties op grond van de Griekse garantiemaatregel
Staat
Juli 2010
149,4
Activiteiten van Nea Proton Bank
NP1
Financieringstekort door overgang van PB naar NPB
Financiering van financieringstekort door overgang van PB naar NPB (deel 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Na de berekening van het financieringstekort, financiering van het saldo van het financieringstekort door de overgang van PB naar NPB (deel 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Totaalbedrag NP1
1 121,6
NP2
Injecties aandelenkapitaal NPB in 2011 en 2012
Aanvankelijk aandelenkapitaal
HFSF
9.10.2011
220
Aanvankelijk aandelenkapitaal
HFSF
3.2.2012
30
Totaal beginkapitaal
250
Aanvullend aandelenkapitaal
HFSF
1.8.2012
230
Aanvullend aandelenkapitaal
HFSF
31.12.2012
35
Totaal aanvullend kapitaal
265
Totaalbedrag NP2
515
NP3
Herkapitalisatie voorafgaand aan verkoop aan Eurobank
Aandelenkapitaal
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Steunmaatregelen voor Proton Bank
i) Door Proton Bank ontvangen herkapitalisatie van de staat (maatregel Pr1)
(89)
In mei 2009 heeft Griekenland 80 miljoen EUR bij Proton Bank geïnjecteerd, wat gelijkstond aan ongeveer 4,6 % van haar RWA op dat moment. Deze kapitaalinjectie werd uitgevoerd op grond van de herkapitalisatiemaatregel die deel uitmaakt van de steunregeling voor Griekse banken. De herkapitalisatie vond plaats in de vorm van preferente aandelen.
ii) Door Proton Bank ontvangen liquiditeitssteun van de staat (maatregelen Pr2 en Pr3)
(90)
Proton Bank heeft ook gebruikgemaakt van steunmaatregelen op grond van de maatregelen voor garanties en staatsobligatieleningen, die deel uitmaken van de steunregeling voor Griekse banken. In april 2009 ontving Proton Bank Griekse staatsobligaties ten bedrage van 78 miljoen EUR (maatregel Pr2) en in juli 2010 ontving zij een staatsgarantie voor uitgegeven obligaties met een nominale waarde van 149,4 miljoen EUR (maatregel Pr3). De obligaties met staatsgarantie werden op de dag van afwikkeling overgedragen aan Nea Proton Bank, maar zij werden ingetrokken op 5 januari 2012. De Griekse staatsobligaties vervielen in december 2011 en werden niet verlengd.
2.3.4.1.2 Steunmaatregelen voor Nea Proton Bank
i) Dekking van het financieringstekort van Nea Proton Bank van 1 121,6 miljoen EUR (maatregel NP1)
(91)
In het kader van de afwikkeling van Proton Bank hebben de Griekse autoriteiten een financieringstekort bij Nea Proton Bank vastgesteld. Overeenkomstig een besluit van de Bank van Griekenland van 9 oktober 2011 werd op grond van de afwikkelingsregeling van het HDIGF in december 2011 862 miljoen EUR aan Nea Proton Bank betaald. Nadat de Bank van Griekenland het financieringstekort op 19 januari 2012 definitief had vastgesteld op 1 121,6 miljoen EUR, werd overeenkomstig een besluit van de Bank van Griekenland van 9 april 2012 (58) door het HFSF (59) op 14 mei 2012 het resterende bedrag van 259,6 miljoen EUR betaald. Het financieringstekort werd hiermee op grond van de afwikkelingsregeling van het HDIGF en het HFSF gedicht.
ii) Kapitaalinjectie door het HFSF in Nea Proton Bank in 2011 en 2012 (maatregel NP2)
(92)
Het HFSF verstrekte staatssteun aan Nea Proton Bank in de vorm van een beginaandelenkapitaal (gewone aandelen) van 250 miljoen EUR, uitbetaald in twee tranches op 9 oktober 2011 en op 3 februari 2012.
(93)
Volgens het geactualiseerde herstructureringsplan van Nea Proton Bank dat op 16 juli 2012 werd ingediend, te weten de meest recente versie van het plan dat aan de Commissie werd meegedeeld op het moment van het Besluit tot inleiding Nea Proton, had Nea Proton Bank aanvullend kapitaal van 300 miljoen EUR nodig. Dat aanvullende kapitaal was gedeeltelijk vereist omdat Nea Proton Bank verliezen had geleden als gevolg van het PSI-programma (de bijzondere waardeverminderingsverliezen voor 2011 met betrekking tot de GGB’s bedroegen 146,5 miljoen EUR en er werden extra waardeverminderingen van 22 miljoen EUR opgenomen in de resultaten van het eerste kwartaal van 2012). Nea Proton Bank had ook aanvullend kapitaal nodig omdat de voorzieningskosten van 2011 tot 2016 hoger uitvielen dan verwacht op het moment dat Nea Proton Bank werd opgericht.
(94)
Volgens het geactualiseerde herstructureringsplan van Nea Proton Bank dat op 16 juli 2012 werd ingediend, moest in de verwachte kapitaalbehoeften worden voorzien door een geschatte kapitaalinjectie van 285 miljoen EUR in 2012 en een geschatte kapitaalinjectie van 15 miljoen EUR in 2014. Uiteindelijk heeft het HFSF op 1 augustus 2012 230 miljoen EUR en op 31 december 2012 35 miljoen EUR bij Nea Proton Bank geïnjecteerd.
iii) Kapitaalinjectie van het HFSF bij Nea Proton Bank vóór de verkoop aan Eurobank (maatregel NP3)
(95)
Op grond van de verkoopovereenkomst van 15 juli 2013 had het HFSF al toegezegd een bedrag van 395 miljoen EUR in Nea Proton Bank in te brengen (60). Het HFSF betaalde op 28 augustus 2013 het bedrag van 395 miljoen EUR uit.
2.3.4.2. Steunmaatregelen voor New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank en New TT Bank hebben sinds 2008 van verschillende steunmaatregelen gebruikgemaakt. Tabel 8 geeft een overzicht van deze steunmaatregelen.
Tabel 8
Overzicht van de steunmaatregelen voor T Bank en TT Bank
Begunstigde van de steun
Maatregel
Beschrijving
Entiteit die de steun heeft verleend
Datum
Bedrag van de staatssteun (in miljoen EUR)
Activiteiten van T Bank overgedragen aan TT Bank (61)
T
Financiering van het financieringstekort door overgang van T Bank naar TT Bank (deel 1)
HDIGF
December 2011
450
Na de berekening van het financieringstekort, financiering van het saldo van het financieringstekort door overgang van T Bank naar TT Bank (deel 2)
HFSF
14.2.2013
227
Totaalbedrag T
677
TT Bank
TT
Kapitaalinjectie
Kapitaal op grond van de herkapitalisatiemaatregel: Preferente aandelen van de Griekse staat
Staat
Mei 2009
224,96
New TT Bank (brugbank)
NTT1
Financieringstekort door overgang van TT naar NTT
Financiering van het financieringstekort door overgang van TT Bank naar New TT Bank (deel 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Na de berekening van het financieringstekort, financiering van het saldo van het financieringstekort door overgang van TT Bank naar New TT Bank (deel 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Totaalbedrag van NTT1
3 732,6
NTT2
Aanvankelijke injectie aandelenkapitaal
Beginaandelenkapitaal New TT Bank
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1. Steunmaatregel voor T-Bank
Steunverlening op grond van de afwikkelingsregeling van het HDIGF ten gunste van T Bank van 677 miljoen EUR (maatregel T)
(97)
Met de afwikkelingsregeling van het HDIGF en het HFSF is het financieringstekort ten gevolge van de overdracht van activiteiten van T Bank aan TT Bank gefinancierd, bestaande in het verschil tussen de reële waarde van de activa die van T Bank aan TT Bank zijn overgedragen en de reële waarde van de overgedragen passiva. Overeenkomstig een besluit van de Bank van Griekenland van 17 december 2011 is op grond van de afwikkelingsregeling van het HDIGF het bedrag van 450 miljoen EUR betaald (62), d.w.z. ongeveer twee derde van het geschatte financieringstekort. Nadat de Bank van Griekenland het financieringstekort had vastgesteld op 677 miljoen EUR, betaalde het HFSF (63) op 14 februari 2013 in overeenstemming met een besluit van de Bank van Griekenland van 9 april 2012 (64) het saldo van 227 miljoen EUR (65) aan New TT Bank.
2.3.4.2.2. Steunmaatregel voor TT Bank
Door TT Bank ontvangen herkapitalisatie van de staat (maatregel TT)
(98)
In mei 2009 ontving TT Bank een kapitaalinjectie van 224,96 miljoen EUR, gelijk aan ongeveer 2,9 % van haar RWA op dat moment. TT Bank ontving de kapitaalinjectie van Griekenland op grond van de herkapitalisatiemaatregel die deel uitmaakt van de steunregeling voor Griekse banken. De kapitaalinjectie bestond uit preferente aandelen.
2.3.4.2.3. Steunmaatregelen voor New TT Bank
i) Dekking van het financieringstekort van New TT Bank van 3 732,6 miljoen EUR (maatregel NTT1)
(99)
Het HFSF financierde het financieringstekort bij New TT Bank, het verschil tussen de waarde van de activa die van TT Bank aan New TT Bank waren overgedragen en de nominale waarde van de overgedragen passiva. Overeenkomstig een besluit van de Bank van Griekenland van 18 januari 2013 werd door het HFSF op 29 januari 2013 het bedrag van 2 730,8 miljoen EUR betaald (66), ongeveer twee derde van het geschatte financieringstekort. Nadat de Bank van Griekenland de berekening van het financieringstekort had afgerond en vastgesteld op 3 732,6 miljoen EUR (67), betaalde het HFSF op 14 juni 2013 in overeenstemming met een besluit van de Bank van Griekenland van 21 mei 2013 het resterende bedrag van 1 001,7 miljoen EUR aan New TT Bank.
ii) Kapitaalinjecties van het HFSF in New TT Bank (maatregel NTT2)
(100)
Het HFSF was de enige aandeelhouder van New TT Bank en verleende de bank staatssteun in de vorm van beginaandelenkapitaal (gewone aandelen) ten bedrage van 500 miljoen EUR.
2.4. HET HERSTRUCTURERINGSPLAN EN HET NIEUWE ONDERNEMINGSMODEL
(101)
Griekenland diende op 16 april 2014 het herstructureringsplan van de Bank in, waarin wordt uitgelegd hoe de Bank, als een gecombineerde entiteit ontstaan door de overname van Nea Proton Bank en New TT Bank, van plan is om op lange termijn weer levensvatbaar te worden.
2.4.1. Binnenlandse activiteiten
(102)
Middels het herstructureringsplan zal de Bank zich richten op haar kernactiviteiten op bancair gebied in Griekenland. Terwijl haar internationale activiteiten in 2010 (68) goed waren voor ongeveer 26 % van de leningen, was dat aandeel eind 2012 al gedaald tot 20 % en zal het tegen eind 2018 (69) verder zijn gedaald tot […] %.
(103)
De belangrijkste prioriteit van de Bank is om haar Griekse bankactiviteiten tegen het einde van de herstructureringsperiode (31 december 2018) weer winstgevend en levensvatbaar te maken. Daarom bevat het herstructureringsplan een aantal maatregelen ter verbetering van de operationele efficiëntie en de netto rentemarge van de Bank, alsmede maatregelen ter verbetering van de kapitaalpositie en de balansstructuur.
(104)
Wat betreft de operationele efficiëntie was de Bank al begonnen met een omvangrijk rationaliseringsprogramma, ruim vóór de overnames van New TT Bank en Nea Proton Bank. Sinds 2010 heeft de Bank haar fysieke voetafdruk in Griekenland verminderd. Op autonome basis (exclusief de overname van New TT Bank en Nea Proton Bank), heeft zij het aantal bijkantoren teruggebracht van 564 in juni 2008 tot […] in 2014; ook heeft zij het Griekse personeelsbestand verlaagd (van 10 142 in 2008 tot 9 037 in 2012) (70).
(105)
De Bank wil tot het einde van het herstructureringsplan verder zowel het aantal bijkantoren verlagen van 645 pro-forma op 31 december 2012 t […] op 31 december 2018, en het aantal werknemers van 12 430 tot […] op een pro-forma-basis, waarbij derhalve rekening wordt gehouden met Nea Proton Bank en New TT Bank (71).
(106)
De grotere efficiëntie wat betreft bijkantoren en personeel zal helpen om de totale kosten van de gecombineerde Griekse bankactiviteiten met[…] % terug te brengen, van 913 miljoen EUR op jaarbasis in 2013 (72) tot […] miljoen EUR in 2018 (73). Daardoor zal de verwachte kosten-inkomstenratio van de Griekse bankactiviteiten van de Bank aan het einde van de herstructureringsperiode onder […] % komen, vergeleken met 60 % in 2012.
(107)
Het herstructureringsplan beschrijft ook hoe de Bank de financieringskosten zal verbeteren, wat belangrijk is om weer levensvatbaar te worden. De Bank verwacht dat zij lagere rente over haar deposito’s kan betalen vanwege de meer stabiele omstandigheden en met name vanwege de verwachte stabilisatie en het verwachte herstel van de Griekse economie, die naar verwachting vanaf 2014 opnieuw zal groeien. Spreads op deposito’s (gemiddelde van termijndeposito’s, zichtdeposito’s en spaarquote) zullen in Griekenland naar verwachting dalen van 223 basispunten in 2012 tot […] basispunten in 2018 (74). Deze daling in de spreads zou vooral worden bereikt door het betalen van een veel lagere rente op termijndeposito’s. Ook zal de afhankelijkheid van de Bank van de noodliquiditeitssteun en de bredere Eurosysteemfinanciering dalen van 42,9 % van haar totale activa op groepsniveau in 2012 tot […] % in 2018 (75).
(108)
In het herstructureringsplan wordt ervan uitgegaan dat de Bank ook haar balans zal versterken. De netto lening-depositoverhouding in Griekenland zal dalen tot […] % in 2018 (van 160 % in 2012 en 115 % in 2013) (76), terwijl de solvabiliteit zal verbeteren met een tier 1-kapitaalratio van […] % op groepsniveau in 2018 (77) (in plaats van een negatief eigen vermogen vóór de eerste overbruggingsherkapitalisatie).
(109)
Een andere strategische prioriteit van de Bank is het beheer van de oninbare leningen. Naast verbeterde kredietprocessen met betrekking tot de productie van leningen en de herstructurering van oninbare leningen richt het herstructureringsplan zich op de aanpak van probleemblootstellingen door de oprichting van een nieuwe remediërende eenheid. Deze eenheid zal zich bezighouden met de herstructurering van probleemblootstellingen. Zij zal gebruikmaken van de expertise van 30 tot 50 remediërende relatiebeheerders (78). Het percentage oninbare leningen zal in 2015 op groepsniveau […] % bedragen ([…] % voor de Griekse binnenlandse markt (79)) en zal vervolgens beginnen te dalen, met een verwacht percentage van […] % aan het einde van de herstructureringsperiode (80) (30 % in Griekenland voor de afschrijving van schulden). De bijzondere waardeverminderingen op leningen van de Bank in Griekenland zullen dalen van 1 652 miljoen EUR in 2013 tot […] miljoen EUR in 2018 (81), vanwege het herstel van de Griekse economie.
(110)
Door de verbetering van de operationele efficiëntie, de vermindering van de netto rentemarge en de dalende risicokosten zal de Bank in Griekenland vanaf 2015 winstgevend kunnen zijn. De Bank verwacht dat de verliezen op geconsolideerd niveau […] miljoen EUR in 2014 en […] miljoen EUR in 2015 zullen bedragen, terwijl haar winst in 2016, 2017 en 2018 respectievelijk […] miljoen EUR, […] miljoen EUR en […] miljoen EUR zal bedragen (82). Het geconsolideerde rendement op eigen vermogen zal in 2018 […] % bedragen (83). Dat niveau van winstgevendheid zal voornamelijk door de Griekse markt worden bepaald (met een rendement op eigen vermogen van […] % aan het einde van de herstructureringsperiode) terwijl […] en […] lagere niveaus van rentabiliteit te zien zullen geven (respectievelijk […] % en […] %).
2.4.2. Internationale bankactiviteiten
(111)
De Bank is al begonnen met het afbouwen en herstructureren van haar internationale netwerk. Zij heeft al dochterondernemingen in Turkije (Eurobank Tefken) en Polen (EFG Polen) verkocht. Het commerciële deficit, dat wil zeggen het verschil tussen het uitstaande bedrag aan deposito’s en het uitstaande bedrag aan kredieten voor een bepaalde dochteronderneming, van het resterende internationale netwerk is gedaald van 1,7 miljard EUR in 2010 tot 0,8 miljard EUR, terwijl de operationele kosten tussen 2010 en 2012 met 9 % zijn teruggebracht (84).
(112)
De Bank zal haar internationale netwerk blijven herstructureren en afbouwen. De Bank heeft met name toegezegd de grootte van haar portefeuille van internationale activa uiterlijk op 30 juni 2017 te zullen hebben verlaagd tot 8,77 miljard EUR. De Bank heeft ook toegezegd die portefeuille verder te zullen inkrimpen tot 3,5 miljard EUR, mocht het HFSF meer dan 1 miljard EUR aan de komende verhoging van het aandelenkapitaal moeten bijdragen.
(113)
Eén optie die door de Bank in het herstructureringsplan wordt onderzocht om aan dat doel te voldoen, is het verkopen van haar activiteiten in […] (85).
(114)
Deze desinvesteringen vertegenwoordigen […] % van de buitenlandse activa van de Bank per 31 december 2012. De buitenlandse activa zouden daarom per 31 december 2018 […] miljard EUR bedragen, met een internationaal netwerk dat is gericht op […] en […].
(115)
Het herstructureringsplan wijst op de noodzaak om de afhankelijkheid van de buitenlandse dochterondernemingen van hun Griekse moederbedrijf te verminderen voor wat betreft hun financieringsbehoeften en om de kapitaalpositie van de Bank te blijven waarborgen.
(116)
Daarom heeft de Bank het voornemen om een aanzienlijk kostenbesparingsplan in het internationale netwerk uit te voeren, […]. In […] bijvoorbeeld, zullen […] bijkantoren worden gesloten, terwijl het personeelsbestand vanaf 31 december 2012 tot de verkoop van de dochteronderneming in […] zal dalen met […] werknemers (86).
(117)
De Bank zal de totale financiering voor buitenlandse dochterondernemingen verlagen van 2 miljard EUR in 2012 tot […] in 2018 (87), terwijl het rendement op eigen vermogen in […] en […] respectievelijk […] % en […] % zal bereiken.
2.4.3. Niet-bancaire activiteiten: verkoop van verzekeringsbedrijf en vastgoedactiviteiten
(118)
De Bank heeft haar eigendom in haar vastgoeddochter Eurobank Properties tot minder dan 35 % verlaagd door middel van een verhoging van het aandelenkapitaal, met een positief effect op de tier 1-kernkapitaalratio van de Bank (88). De Bank zal die dochteronderneming per 31 december 2018 volledig afstoten.
(119)
De Bank is ook van plan om tegen […] haar verzekeringsdochters te verkopen.
2.4.4. Aantrekken van privaat kapitaal en bijdrage van bestaande aandeelhouders en houders van achtergestelde schuld
(120)
De Bank is erin geslaagd op de markt kapitaal aan te trekken en heeft daardoor de staatssteun die de Bank nodig had verminderd.
(121)
De aandeelhouders werden door de herkapitalisatie van voorjaar 2013 sterk verwaterd, aangezien het HFSF 98,56 % van de aandelen van de Bank heeft ontvangen, waardoor er voor de bestaande aandeelhouders slechts een belang van 1,44 % is overgebleven. Daarom heeft het HFSF vanaf juni 2013 volledige zeggenschap over de Bank. Sinds 2008 is geen dividend in contanten uitbetaald.
(122)
In februari 2012 bood de Bank aan om hybride instrumenten van particuliere beleggers terug te kopen tegen een prijs tussen 40 % en 50 % van hun nominale waarde. Die terugkoopprijs werd vastgesteld op basis van de marktwaarde van de instrumenten en bevatte een premie van niet meer dan tien procentpunten, die werd toegevoegd om beleggers aan te moedigen aan de terugkoop deel te nemen. Het aanbod werd aanvaard tegen bijna 50 % van de totale nominale waarde van de instrumenten. Na verrekening van de transactiekosten boekte de Bank een winst van 248 miljoen EUR (89).
(123)
In mei 2013 kondigde de Bank een andere passivabeheerronde aan. De Bank bood crediteuren de mogelijkheid om hun lower tier 1- en lower tier 2-effecten, met een uitstaand bedrag van 662 miljoen EUR, om te zetten in gewone aandelen, tegen de nominale waarde. De conversieprijs werd zo vastgesteld dat deze gelijk was aan de inschrijfprijs die door het HFSF betaald was bij de herkapitalisatie van voorjaar 2013 (90). Het aanvaardingspercentage was 48 %. Aangezien de lower tier 1- en lower tier 2-obligatiehouders hun effecten omzetten in lagere achtergestelde instrumenten zonder vergoeding in contanten bedroeg het aangetrokken kapitaal 317 miljoen EUR.
(124)
Door de twee terugkoopacties daalde de hoeveelheid achtergestelde en hybride schuld van 1 045 miljoen EUR op 31 december 2011 tot 283 miljoen EUR op 31 december 2013 (91).
2.5. TOEZEGGINGEN VAN DE GRIEKSE AUTORITEITEN
(125)
Griekenland deed de toezegging dat de Bank en haar bijkantoren het herstructureringsplan dat op 16 april 2014 werd ingediend zullen uitvoeren en deed verdere toezeggingen met betrekking tot de uitvoering van het herstructureringsplan („de toezeggingen”). De toezeggingen, vermeld in de bijlage, worden in dit deel samengevat.
(126)
Allereerst deed Griekenland de toezegging dat de Bank haar commerciële activiteiten in Griekenland zal herstructureren, waarbij een maximumaantal bijkantoren en medewerkers en een maximumbedrag aan totale kosten zal worden vastgesteld, waaraan tegen 31 december 2017 moet zijn voldaan (92).
(127)
Griekenland heeft ook toegezegd dat de Bank de kosten van de deposito’s die in Griekenland zijn aangetrokken zal verlagen en tegen 31 december 2017 aan een maximale ratio netto leningen-deposito’s zal voldoen (93).
(128)
Met betrekking tot de buitenlandse dochters van de Bank heeft Griekenland de toezegging gedaan dat de Bank geen aanvullende kapitaalsteun zal verstrekken, tenzij aan vooraf gestelde voorwaarden is voldaan. Griekenland heeft ook toegezegd dat de Bank tegen 30 juni 2018 haar internationale activa significant zal afbouwen (94).
(129)
Griekenland heeft de toezegging gedaan dat de Bank haar verzekeringsactiviteiten, haar vastgoeddochter en een aantal effecten zal afstoten en de omvang van haar private equity-portefeuille zal verlagen. Bovendien zal de Bank geen niet-investment grade effecten kopen, met beperkte uitzonderingen (95).
(130)
Griekenland deed een aantal toezeggingen wat betreft de corporate governance van de Bank. Het deed de toezegging dat de beloning van de werknemers en managers van de Bank zal worden beperkt, waarmee de Bank zal voldoen aan de Griekse wetgeving inzake corporate governance, en dat er een efficiënte en toereikende organisatiestructuur zal worden opgezet (96).
(131)
Griekenland heeft ook de toezegging gedaan dat de Bank haar kredietbeleid zal versterken om iedere vorm van discriminatie in elk stadium van het kredietproces te voorkomen en om te garanderen dat besluiten over de toekenning en herstructurering van leningen gericht zijn op een maximale winstgevendheid voor de Bank. Griekenland heeft toegezegd dat de Bank de bewaking van kredietrisico’s en de herstructurering van leningen zal verbeteren (97).
(132)
Een aantal toezeggingen heeft betrekking op de activiteiten van de Bank met verbonden kredietnemers. Die toezeggingen beogen te waarborgen dat de Bank niet van voorzichtige bankpraktijken afwijkt bij het verlenen of herstructureren van leningen aan haar werknemers, managers en aandeelhouders, alsook aan overheidsentiteiten, politieke partijen en mediabedrijven (98).
(133)
Tot slot deed Griekenland een toezegging om verdere beperkingen op te leggen aan de Bank, zoals een verbod op coupon- en dividenduitkeringen, een overnameverbod en een verbod op reclame (99).
(134)
Tot 31 december 2018 zullen deze toezeggingen door een monitoring trustee worden gemonitord.
(135)
In het kader van de huidige kapitaalverhoging van de Bank deed Griekenland, aangezien het HFSF als achtervang fungeert voor de kapitaalverhoging, afzonderlijk de toezegging dat het de maatregelen van artikel 6 bis van de HFSF-wet, zoals gewijzigd op 30 maart 2014, zou uitvoeren, een bepaling die gericht is op de toewijzing van het resterende bedrag van het kapitaaltekort van een kredietinstelling aan de houders van haar kapitaalinstrumenten en andere achtergestelde passiva, zo nodig vóór enige kapitaalinjectie door het HFSF.
3. REDENEN VOOR HET INLEIDEN VAN DE FORMELE ONDERZOEKSPROCEDURES
3.1. REDENEN VOOR HET INLEIDEN VAN DE FORMELE ONDERZOEKSPROCEDURE MET BETREKKING TOT DE EERSTE OVERBRUGGINGSHERKAPITALISATIE
(136)
Op 27 juli 2012 heeft de Commissie de formele onderzoeksprocedure ingeleid om na te gaan of aan de voorwaarden van de Bankenmededeling van 2008 (100) werd voldaan met betrekking tot de geschiktheid, noodzaak en evenredigheid van de eerste overbruggingsherkapitalisatie die door het HFSF werd verstrekt ten gunste van de Bank (maatregel B1).
(137)
Wat betreft de geschiktheid van de maatregel, gezien het feit dat de steun na eerdere herkapitalisatie- en liquiditeitssteun werd verleend en gezien de langdurige reddingsperiode, sprak de Commissie haar twijfels uit of de Bank alle mogelijke stappen had ondernomen om de noodzaak van hulp in de toekomst te voorkomen (101). Bovendien was het de Commissie niet duidelijk wie zeggenschap over de bank zou uitoefenen wanneer de eerste overbruggingsherkapitalisatie werd vervangen door een permanente herkapitalisatie (102), aangezien de Bank onder zeggenschap van de staat of van particuliere minderheidseigenaars zou komen te staan. De Commissie merkte op dat zij wilde voorkomen dat het bestuur van de bank, en met name het kredietverleningsproces, aan kwaliteit zou inboeten.
(138)
Wat betreft de noodzaak van de eerste overbruggingsherkapitalisatie heeft de Commissie in overweging 66 van het besluit tot inleiding Eurobank gevraagd of alle mogelijke maatregelen waren genomen om te voorkomen dat de Bank in de toekomst opnieuw steun nodig zou hebben. Bovendien kon de Commissie, aangezien de duur van de overbruggingsherkapitalisatieperiode onzeker was, niet bepalen of deze toereikend was en voldeed aan de beginselen voor beloning en deling in de lasten op basis van de regels inzake staatssteun. Verder kon de Commissie, aangezien de voorwaarden voor de omzetting van de eerste overbruggingsherkapitalisatie in een permanente herkapitalisatie niet bekend waren op het moment dat het besluit tot inleiding Eurobank werd vastgesteld, deze niet beoordelen.
(139)
Wat betreft de evenredigheid van de maatregel heeft de Commissie twijfels geuit over de vraag of de waarborgen (verbod op reclame, verbod op coupon- en dividenduitkeringen, call-optieverbod en verbod op terugkoop, zoals beschreven in overweging 71 van het besluit tot inleiding Eurobank) voldoende waren met betrekking tot de eerste overbruggingsherkapitalisatie. Bovendien gaf de Commissie in overweging 72 van het besluit tot inleiding Eurobank aan dat de mededinging zou kunnen worden verstoord door het ontbreken van regels om te voorkomen dat het HFSF alle vier de grootste Griekse banken (namelijk de Bank, Alpha Bank, NBG en Piraeus) zou coördineren en door het ontbreken van voldoende waarborgen om te vermijden dat zij commercieel gevoelige informatie zouden delen. De Commissie stelde daarom voor om een monitoring trustee te benoemen, die fysiek in de Bank aanwezig zou zijn.
3.2. REDENEN VOOR HET INLEIDEN VAN DE FORMELE ONDERZOEKSPROCEDURE MET BETREKKING TOT NEA PROTON BANK
(140)
Op 26 juli 2012 heeft de Commissie de formele onderzoeksprocedure ingeleid om te verifiëren of de 1 122 miljoen EUR steunverlening onder de afwikkelingsregeling van het HDIGF (maatregel NP1), de kapitaalinjectie van 250 miljoen EUR door het HFSF en de kapitaalinjecties van het HFSF voor een totaalbedrag van 300 miljoen EUR (maatregel NP2) ten gunste van Nea Proton Bank voldeden aan de algemene verenigbaarheidscriteria en de eisen van de Bankenmededeling 2008, de Herkapitalisatiemededeling (103) en de Herstructureringsmededeling (104) (herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn, deling in de lasten en beperking van de steun tot het noodzakelijke minimum, en beperking van verstoringen van de mededinging).
(141)
Wat betreft de geschiktheid van de maatregelen gaf de Commissie aan dat die maatregelen geschikt waren als reddingssteun.
(142)
Wat betreft de noodzaak van de maatregelen merkte de Commissie op dat de steunverlening op grond van de afwikkelingsregeling van het HDIGF nodig was, zowel wat betreft het bedrag als de vorm, terwijl de kapitaalinjectie door het HFSF alleen qua vorm nodig was. Wat betreft de hoogte van de kapitaalinjectie door het HFSF uitte de Commissie in overweging 59 van het besluit tot inleiding Nea Proton echter twijfels of Nea Proton Bank haar levensvatbaarheid op lange termijn op zelfstandige basis zou kunnen herstellen en of een zelfstandige herstructurering de goedkoopste optie was. Bovendien gaf de Commissie in overwegingen 60 en 61 van het besluit tot inleiding Nea Proton aan dat het onvermogen van Nea Proton Bank om de herkapitalisatie van het HFSF voldoende te vergoeden twijfels opriep voor wat betreft het feit of de bank fundamenteel gezond was en er daarom reden was tot diepgaande herstructurering.
(143)
Wat betreft de evenredigheid van de maatregelen was de Commissie van mening dat ze evenredig waren als reddingssteun.
(144)
Wat betreft het herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn van Nea Proton Bank sprak de Commissie in overweging 65 van het besluit tot inleiding Nea Proton twijfels uit of die bank op zelfstandige basis levensvatbaar kon worden gemaakt.
(145)
De Commissie betwijfelde of de voorgestelde herstructurering voldoende was vergeleken met de diepte van de vereiste herstructurering, gezien het ontbreken van voldoende vergoeding.
3.3. REDENEN VOOR HET INLEIDEN VAN DE FORMELE ONDERZOEKSPROCEDURE MET BETREKKING TOT NEW TT BANK
(146)
Op 6 mei 2013 leidde de Commissie de formele onderzoeksprocedure in om te verifiëren of de financiering van het financieringstekort van 4,1 miljard EUR door de overdracht van activiteiten van TT Bank aan New TT Bank (maatregel NTT1), de kapitaalinjectie van 500 miljoen EUR door het HFSF in New TT Bank (maatregel NTT2), de kapitaalinjectie van 224,96 miljoen EUR in de vorm van preferente aandelen op grond van de steunregeling voor Griekse banken voor TT Bank (maatregel TT) en de 0,68 miljard EUR uit de afwikkelingsregeling van het HDIGF ten bate van de activa van T Bank die aan TT Bank waren overgedragen (maatregel T) voldeden aan de algemene verenigbaarheidscriteria en de eisen van de Bankenmededeling 2008, de Herkapitalisatiemededeling en de Herstructureringsmededeling (herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn, deling in de lasten en beperking van de steun tot het noodzakelijke minimum, en beperking van verstoringen van de mededinging).
(147)
De Commissie was van mening dat beide maatregelen NTT2 en NTT1 geschikt en noodzakelijk waren in de vorm van reddingssteun. Wat betreft de noodzaak van maatregel NTT2 ten aanzien van het bedrag was de Commissie van mening, nu zij twijfels had aan de levensvatbaarheid van New TT Bank op lange termijn op zelfstandige basis, dat herstructurering op zelfstandige basis wellicht niet de enige en de goedkoopste optie was (105). Wat betreft de vergoeding van beide maatregelen gaf de Commissie aan dat de dekking van het financieringstekort een definitieve kostenpost was die niet door toekomstige inkomsten gecompenseerd kon worden, waardoor een diepgaande herstructurering noodzakelijk was (106).
(148)
Wat betreft de evenredigheid van beide maatregelen was de Commissie van mening dat de maatregelen NTT2 en NTT1 op korte termijn evenredig waren als reddingssteun, maar vereiste zij in overweging 79 van het besluit tot inleiding New TT snel uit te voeren maatregelen om de negatieve overloopeffecten te beperken.
(149)
Wat betreft de verenigbaarheid van maatregel T had de Commissie deze op 16 mei 2012 al tijdelijk als reddingssteun goedgekeurd in haar besluit over de afwikkeling van T Bank („Besluit T Bank”) (107), maar kon zij geen definitieve goedkeuring geven aan de steun voor de activiteiten van T Bank die aan TT Bank werden overgedragen. De Commissie heeft in het besluit tot inleiding New TT (108) de goedkeuring van de maatregel als reddingssteun verlengd, zo lang als nodig was om tot een definitief besluit over een geactualiseerde versie van het herstructureringsplan voor TT Bank te komen.
(150)
Wat betreft de verenigbaarheid van die maatregelen met de Herstructureringsmededeling had de Commissie twijfels of New TT Bank op lange termijn op zelfstandige basis weer levensvatbaar kon worden. Die scepsis was gebaseerd op het beperkte aantal voorgestelde maatregelen van New TT Bank om in de toekomst winst te genereren, de onzekerheid over de vrijwillige pensioenregeling voor wat betreft de timing en het aanvaardingspercentage door de werknemers, het gebrek aan verdere maatregelen om de personeelskosten te verminderen, het gebrek aan maatregelen voor rationalisering van het kantorennetwerk na de overname van T Bank en een daarmee gepaarde onderbenutting van potentiële synergieën (109).
(151)
In de overwegingen 90 en 91 van het besluit tot inleiding New TT sprak de Commissie haar bezorgdheid uit of de ambitieuze daling van rentemarges op bestaande deposito’s en de toename van de kredietmarges op nieuwe leningen zouden kunnen worden uitgevoerd zonder dat New TT Bank een aanzienlijk aantal klanten zou verliezen en zonder de leningen risicovoller te maken. De Commissie betwijfelde bovendien of New TT Bank zoals gepland haar zakelijke kredietportefeuille zou verdubbelen en of zij, gezien het gebrek aan deskundigheid, de geplande sterke groei van de netto rentebaten zou kunnen verwezenlijken.
(152)
Daarom was de Commissie in overweging 95 van het besluit tot inleiding New TT van mening dat de re-integratie van TT Bank in een groter levensvatbaar financieel bedrijf de vooruitzichten voor de levensvatbaarheid van New Bank TT zou vergroten, aangezien hierdoor rationalisering van de kosten, herprijzing van deposito’s en nieuwe leningen, en het aanbod van een breder assortiment van producten mogelijk zou worden.
(153)
Aangezien New TT Bank de economische activiteiten die eerder door TT Bank werden uitgevoerd had overgenomen, waaronder die van T Bank, leidde de Commissie een formele onderzoeksprocedure in betreffende de vraag of de maatregelen T en TT een oplossing op lange termijn boden voor de levensvatbaarheid van New TT Bank en werden belanghebbenden uitgenodigd om opmerkingen in te dienen.
(154)
Wat betreft de deling in de lasten was de Commissie van mening dat een herstructurering op zelfstandige basis de herstructureringskosten zou opdrijven en betwijfelde zij daarom of de staatssteun tot het minimum beperkt was. Bovendien merkte de Commissie op dat, ondanks het feit dat de aandeelhouders en de houders van achtergestelde schuld voldoende in de lasten zouden delen, wat waarschijnlijk het maximaal haalbare was, door het ontbreken van vergoeding een ingrijpende herstructurering noodzakelijk was, zowel wat betreft levensvatbaarheidsmaatregelen als wat betreft maatregelen om de verstoring van de mededinging te beperken. De Commissie merkte ook op dat het feit dat de verliezen grotendeels het gevolg waren van kwijtschelding van schulden ten gunste van de staat een lagere vergoeding rechtvaardigde (110).
(155)
Wat betreft verstoringen van de mededinging merkte de Commissie op dat het enorme bedrag aan door TT Bank ontvangen steun en de overgedragen activiteiten van T Bank en het ontbreken van een vergoeding een grondige herstructurering en een meer beperkte aanwezigheid op de markt van New TT Bank vereisten. Bovendien merkte de Commissie op dat, terwijl de verliezen voornamelijk het gevolg waren van het bezit van GGB’s, TT Bank meer GGB’s had bezeten dan andere Griekse banken in verhouding tot haar omvang, iets wat volgens haar blijk gaf van het nemen van ongepaste risico’s (111). Ten slotte merkte zij op dat, ook al zou New TT Bank bijna zoals TT Bank daarvoor op de markt blijven, de verstoringen van de mededinging beperkt zouden zijn gezien haar betrekkelijk geringe omvang en de afwezigheid van buitenlandse activiteiten. De Commissie betwijfelde echter of er voldoende maatregelen waren genomen om overmatige verstoringen van de mededinging te voorkomen en meende dat wellicht een verbod op prijsleiderschap en andere gedragsmaatregelen nodig zouden zijn (112).
4. OPMERKINGEN VAN BELANGHEBBENDE PARTIJEN OVER DE FORMELE ONDERZOEKSPROCEDURE BETREFFENDE DE EERSTE OVERBRUGGINGSKAPITALISATIE
OPMERKINGEN VAN EEN GRIEKSE BANK
(156)
Op 3 januari 2013 ontving de Commissie opmerkingen van een Griekse bank over het besluit tot inleiding Eurobank. Die Griekse bank merkte op dat de herkapitalisatie van Griekse banken door het HFSF in principe een welkome stap was op weg naar een gezonder en meer levensvatbaar bancair systeem. Zij had geen bezwaar tegen de herkapitalisatie van Eurobank.
(157)
Hoewel zij haar volledige steun uitsprak voor het beginsel van herkapitalisatie van Griekse banken door het HFSF, verduidelijkte die Griekse bank echter dat zij, om de verstoringen van de mededinging te minimaliseren en om discriminatie te vermijden, verwachtte dat de herkapitalisatie door het HFSF beschikbaar zou zijn voor alle banken die in Griekenland onder vergelijkbare omstandigheden actief zijn.
5. OPMERKINGEN VAN GRIEKENLAND OVER DE FORMELE ONDERZOEKSPROCEDURES
5.1. OPMERKINGEN VAN GRIEKENLAND OVER DE FORMELE ONDERZOEKSPROCEDURE MET BETREKKING TOT DE EERSTE OVERBRUGGINGSHERKAPITALISATIE
(158)
Op 5 september 2012 diende Griekenland opmerkingen in over het besluit tot inleiding Eurobank, die door de Bank van Griekenland en het HFSF waren opgesteld.
5.1.1. Opmerkingen opgesteld door de Bank van Griekenland
(159)
Wat betreft de geschiktheid van de eerste overbruggingsherkapitalisatie merkte de Bank van Griekenland op dat het bedrag van 18 miljard EUR van het kapitaal waarmee het HFSF de vier grootste Griekse banken in mei 2012 herkapitaliseerde minder was dan het uiteindelijke bedrag dat die banken nodig hadden om geleidelijk aan in juni 2012 een tier 1-kernkapitaalratio van 10 % en een tier 1-kernkapitaalratio van 7 % op grond van een scenario van drie jaar ongunstig stress te bereiken en te behouden. Zij merkte ook op dat de eerste overbruggingsherkapitalisatie tijdelijk was, aangezien het herkapitalisatieproces door deze vier banken zou worden uitgevoerd met verhogingen van het aandeelkapitaal.
(160)
De Bank van Griekenland merkte ook op dat de herkapitalisatie van de grootste Griekse banken deel uitmaakt van de herstructurering op langere termijn van het Griekse bankwezen. Zij merkte op dat indien een bank in particuliere handen blijft het management waarschijnlijk hetzelfde zal blijven, terwijl als een bank een staatsbedrijf wordt (dat wil zeggen, eigendom van het HFSF), het HFSF een nieuwe directie kan benoemen, die in ieder geval door de Bank van Griekenland zal worden beoordeeld. De Bank van Griekenland wees erop dat zij het kader voor corporate governance, de toereikendheid van het management en het risicoprofiel van iedere bank doorlopend beoordeelt om ervoor te zorgen dat er geen buitensporige risico’s worden genomen. Zij wees er ook op dat het HFSF al vertegenwoordigers in de raad van bestuur van de geherkapitaliseerde banken had benoemd.
(161)
Wat betreft de noodzaak van de eerste overbruggingsherkapitalisatie constateerde de Bank van Griekenland dat de herkapitalisatie van de Bank beperkt was om ervoor te zorgen dat aan de op dat moment geldende minimumkapitaalvereisten (8 %) werd voldaan. Zij gaf ook aan dat de langdurige periode voorafgaand aan de herkapitalisaties te wijten was aan de sterke verslechtering van het ondernemingsklimaat in Griekenland en de effecten van het PSI-programma, aan de complexiteit van het hele project en aan de noodzaak om de deelname van particuliere beleggers aan de verhogingen van het aandelenkapitaal te maximaliseren.
(162)
Wat betreft de evenredigheid van de eerste overbruggingsherkapitalisatie wees de Bank van Griekenland erop dat de volledige uitvoering van het bij de Commissie in te dienen herstructureringsplan wordt gewaarborgd door het feit dat de opschorting van de stemrechten van het HFSF onder andere zal worden opgeheven indien het herstructureringsplan op wezenlijke punten niet wordt gevolgd. De Bank van Griekenland merkte tevens op dat de problemen van de Bank niet te wijten waren aan een onderschatting van de risico’s door het management van de Bank of aan commercieel agressieve acties.
5.1.2. Opmerkingen opgesteld door het HFSF
(163)
Wat betreft de geschiktheid van de eerste overbruggingsherkapitalisatie gaf het HFSF met betrekking tot de kwestie van mogelijke staatsinmenging als de staat hoge bedragen aan staatssteun verleent via het HFSF en het HFSF volledige stemrechten heeft, aan dat de door het HSF gefinancierde banken niet beschouwd worden als publieke of door de staat gecontroleerde entiteiten, en dat zij ook niet onder zeggenschap van de staat zouden komen nadat zij permanent door het HFSF zouden zijn geherkapitaliseerd. Het HFSF wees erop dat het een volledig onafhankelijke privaatrechtelijke entiteit is met zelfstandige beslissingsbevoegdheid. Het staat niet onder zeggenschap van de overheid, overeenkomstig artikel 16C, lid 2, van de HFSF-wet, volgens welke de kredietinstellingen waaraan het HFSF kapitaalsteun heeft verstrekt geen deel uitmaken van de publieke sector in ruime zin. Het wees ook op de bestuursstructuur van het HFSF.
(164)
Met betrekking tot de inmenging van het HFSF in het management van de Bank, merkte het HFSF op dat het de autonomie van de Bank zou respecteren en zich niet in het dagelijkse management zou mengen, gezien het feit dat zijn rol beperkt is tot de activiteiten bepaald in de HFSF-wet. Het gaf aan dat er geen inmenging of coördinatie door de staat zou plaatsvinden en dat de beslissingen van de Bank met betrekking tot het kredietverleningsproces (o.a. over zekerheden, prijzen en solvabiliteit van leners) op basis van commerciële criteria genomen zouden worden.
(165)
Het HFSF wees erop dat de HFSF-wet en de voorinschrijvingsovereenkomst toereikende waarborgen bevat om te voorkomen dat bestaande particuliere aandeelhouders buitensporige risico’s nemen. Het wees op aspecten als i) de benoeming van vertegenwoordigers van het HFSF als onafhankelijke niet-uitvoerende leden van de raad van bestuur van de Bank en hun aanwezigheid in de commissies, ii) de uitvoering van due diligence bij de Bank door HFSF, en iii) het feit dat na de laatste herkapitalisatie zijn stemrecht slechts beperkt zou zijn zolang de Bank aan de voorwaarden van het herstructureringsplan voldeed.
(166)
Wat betreft de noodzaak van de eerste overbruggingsherkapitalisatie en specifiek met betrekking tot het niveau van de vergoeding van de steun, gaf het HFSF aan dat de vergoeding was overeengekomen met de vertegenwoordigers van de Commissie, de ECB en het IMF. Dat afgesproken niveau hield er rekening mee dat de eerste overbruggingsherkapitalisatie vóór 30 september 2012 zou worden omgezet in een permanente herkapitalisatie, een termijn die in maart 2012 in het MEFP tussen de Commissie, de ECB, het IMF en Griekenland was vastgesteld.
(167)
Wat betreft de evenredigheid van de eerste overbruggingsherkapitalisatie merkte het HFSF op dat de maatregelen die het heeft genomen, zoals beschreven in overweging 165 van dit besluit, voldoende waarborgen bieden gelet op de grote hoeveelheden ontvangen steun en de langdurige reddingsperiode. Bovendien stelde het HFSF dat er geschikte maatregelen zijn ingevoerd om ervoor te zorgen dat de banken waarin het HFSF deelneemt geen commercieel gevoelige informatie uitwisselen. Deze maatregelen omvatten de benoeming van verschillende vertegenwoordigers van het HFSF bij deze banken, de mandaten van deze vertegenwoordigers die specifiek de doorgifte van informatie van één vertegenwoordiger aan een ander moeten voorkomen, alsook duidelijke interne instructies aan deze functionarissen om geen commercieel gevoelige informatie van de banken door te geven. Het HFSF stelde bovendien dat het zijn rechten met betrekking tot de banken niet zal uitoefenen op een wijze die daadwerkelijke concurrentie kan voorkomen, beperken, verstoren of aanzienlijk verminderen of belemmeren. Ten slotte wees het HFSF erop dat de leden van zijn raad van bestuur en zijn werknemers gehouden zijn aan strenge geheimhoudingsregels en fiduciaire verplichtingen en gebonden zijn door de bepalingen inzake het beroepsgeheim betreffende hun activiteiten.
5.2. OPMERKINGEN VAN GRIEKENLAND OVER DE FORMELE ONDERZOEKSPROCEDURE MET BETREKKING TOT NEA PROTON BANK
(168)
Op 5 september 2012 diende Griekenland opmerkingen in over het Besluit tot inleiding Nea Proton, die door de Bank van Griekenland en het HFSF waren opgesteld.
5.2.1. Opmerkingen opgesteld door de Bank van Griekenland
(169)
De Bank van Griekenland constateerde dat Nea Proton Bank, als een tussentijdse kredietinstelling, eigendom van het HFSF, niet op zelfstandige basis een ondernemingsplan voor de langere termijn kon leveren. De Bank van Griekenland merkte bovendien op dat zij de uitvoering van het door het HFSF voor Nea Proton Bank opgestelde en bij de Commissie ingediende ondernemingsplan nauwlettend volgt om ervoor te zorgen dat Nea Proton Bank binnen de door de wet gestelde termijn kan worden verkocht.
(170)
Wat betreft het groeipercentage van de winstgevendheid wees de Bank van Griekenland erop dat het grootste deel van de groei zich naar verwachting in 2013 zou voordoen (wanneer de netto rentebaten naar verwachting zouden stijgen tot 55,3 miljoen EUR, vergeleken met 22,7 miljoen EUR voor 2012) en voornamelijk het gevolg zou zijn van de verlaging van de totale rentelasten en het resultaat zou zijn van twee factoren: een doorrol tegen betere voorwaarden van termijndeposito’s waarover vroeger een hoge rente betaald werd en een vermindering met 30 % van het totale uitstaande bedrag aan deposito’s in het eerste halfjaar van 2012. Daarnaast benadrukte de Bank van Griekenland het feit dat met ingang van 2013 de netto rentebaten een gunstige ontwikkeling zouden laten zien en geen twijfels zouden laten bestaan over het vermogen van Nea Proton Bank om de doelstelling te verwezenlijken.
5.2.2. Opmerkingen opgesteld door het HFSF
(171)
Wat betreft de noodzaak van de maatregelen ten gunste van Nea Proton Bank merkte het HFSF op dat de Bank van Griekenland de bevoegde autoriteit is om te beslissen over alle afwikkelingsmaatregelen en dat het HFSF het ten behoeve van de regelgeving vereiste kapitaal had geïnjecteerd.
(172)
Wat betreft het herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn van Nea Proton Bank verwees het HFSF naar het afwikkelingskader, op grond waarvan het HFSF Nea Proton Bank binnen twee jaar moest verkopen, en ging het akkoord met de Commissie dat Nea Proton Bank deel zou kunnen uitmaken van een grotere en levensvatbare entiteit. Hoewel bij het herstructureringsplan voor Nea Proton Bank van een „zelfstandigheids”-model uitgegaan werd, stelde het HFSF dat het ernaar streefde de verkoop van de bank te vergemakkelijken door haar aantrekkelijkheid voor beleggers en haar financiële resultaten te verbeteren. Het HFSF merkte op dat Nea Proton Bank door de kapitaalinjectie niet alleen aan de minimumsolvabiliteitsratio kon voldoen, maar dat haar financiële positie en haar aantrekkelijkheid voor elke toekomstige fusie met andere kleine banken was verbeterd. Het HFSF merkte ook op dat de aanvullende kapitaalinjectie nodig was ter dekking van aan het PSI-programma gerelateerde bijzonderewaardeverminderingsverliezen en de gestegen kosten van voorzieningen voor leningen.
(173)
Het HFSF constateerde dat Nea Proton Bank haar financieringskosten en de trouw van de depositohouders had verbeterd. De afhankelijkheid van Nea Proton Bank van het Eurosysteem daalde in 2012; ook had zij haar liquiditeitspositie verbeterd. De aanvullende kapitaalinjectie had geholpen om de rentevoeten op deposito’s te verlagen en de rentemarges te verbeteren. Nea Proton Bank had een aantal van haar kredietportefeuilles al opnieuw geprijsd aan de hand van een op risicoanalyse gebaseerde prijsstelling, met rentes die ruim boven de financieringskosten lagen. Bovendien zou de geplande groei van de netto rentebaten plaatsvinden met een beperkte uitbreiding in het zakelijke marktsegment en door verbetering van de kwaliteit van de portefeuille.
(174)
Het HFSF merkte op dat Nea Proton Bank in 2012 haar operationele kosten aanzienlijk had verlaagd, dat haar twee enige dochterondernemingen hun activiteiten zouden staken, dat haar deelneming in assurantietussenpersonen sterk was verminderd en dat zij haar eigenhandel zou beëindigen.
(175)
Tot slot merkte het HFSF op dat verstoringen van de mededinging beperkt zouden zijn gezien het kleine aandeel van Nea Proton Bank in de totale bancaire activa in Griekenland en het feit dat zij geen agressief aantrekken van deposito’s overwoog.
5.3. OPMERKINGEN VAN GRIEKENLAND OVER DE FORMELE ONDERZOEKSPROCEDURE MET BETREKKING TOT NEW TT BANK
(176)
Op 19 juli 2013 diende het ministerie van Financiën opmerkingen in over het besluit tot inleiding New TT.
(177)
Wat betreft de noodzaak van maatregel NTT1 voegde het ministerie van Financiën toe dat de exacte waarde van de activa en passiva die aan New TT Bank werden overgedragen werd vastgesteld op basis van het verslag van de externe auditors overeenkomstig artikel 63E, lid 6, van Wet 3601/2007.
(178)
Wat betreft de noodzaak van maatregel NTT2 merkte het ministerie van Financiën op dat in het tweede aanpassingsprogramma voor Griekenland (tweede herziening-mei 2013) werd vereist dat New TT Bank uiterlijk op 15 juli 2013 aan een derde partij zou worden verkocht.
(179)
Wat betreft de vergoeding van de maatregelen NTT1 en NTT2 merkte het ministerie van Financiën op dat het HFSF, dat in plaats van het HDIGF het financieringstekort tot 31 december 2013 aanvult, een preferente vordering krijgt boven andere ongedekte schuldeisers in geval van liquidatie van de activa die eigendom van TT Bank zijn gebleven en dat alleen de vorderingen van de werknemers om 50 % van hun vergoeding te ontvangen van hogere rang zijn dan de vordering van het HFSF. Het merkte daarom op dat de opbrengst van de liquidatie van deze activa hoofdzakelijk aan het HFSF ten goede zal komen en daarmee de kosten die door de staat worden gedragen zal beperken.
(180)
Wat betreft het herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn van New TT Bank merkte het ministerie van Financiën op dat New TT Bank, als tussentijdse kredietinstelling, binnen twee jaar na haar oprichting moest worden verkocht, overeenkomstig artikel 63E van Wet 3601/2007. De verkoop van New TT Bank zou, in overeenstemming met het MEFP van mei 2013, voor 15 juli 2013 worden afgerond, om ervoor te zorgen dat haar activiteiten op lange termijn levensvatbaar zouden zijn.
6. BEOORDELING VAN DE STEUN MET BETREKKING TOT DE OVERGENOMEN ONDERNEMINGEN
6.1. BEOORDELING VAN DE STEUN MET BETREKKING TOT NEA PROTON BANK
6.1.1. Bestaan en hoogte van de steun
(181)
De Commissie moet het bestaan van staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag vaststellen. Volgens deze bepaling wordt staatssteun gevormd door alle steunmaatregelen van de staten of in welke vorm ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.
6.1.1.1. Aanwezigheid van steun in de maatregelen genomen op grond van de steunregeling voor Griekse banken (maatregelen Pr1, Pr2 en Pr3)
(182)
De kapitaalinjectie van 80 miljoen EUR door de Griekse staat in Proton Bank in mei 2009 (maatregel Pr1), de Griekse staatseffecten ten bedrage van 78 miljoen EUR die Proton Bank in april 2009 verkreeg (maatregel Pr2) en de staatsgarantie die aan Proton Bank werd gegeven voor uitgegeven obligaties met een nominale waarde van 149,4 miljoen EUR in juli 2010 (maatregel Pr3) werden verstrekt op grond van de steunregeling voor Griekse banken (113). In het besluit tot goedkeuring van die regeling concludeerde de Commissie dat maatregelen op grond van die regeling staatssteun zijn.
(183)
Zoals geconcludeerd in overweging 38 van het besluit tot inleiding Nea Proton heeft Nea Proton Bank de economische activiteiten van Proton Bank overgenomen. Nea Proton Bank heeft baat gehad bij maatregelen Pr1, Pr2 en Pr3, aangezien deze hebben bijgedragen aan de stabilisering en de voortzetting van de economische activiteiten die aan haar zijn overgedragen en die anders niet langer zouden bestaan. Daarom is de Commissie van oordeel dat zij de economische activiteiten die zijn overgedragen aan Nea Proton Bank ten goede zijn gekomen.
6.1.1.2. Aanwezigheid van steun in de dekking van het financieringstekort van Nea Proton Bank (maatregel NP1)
(184)
In de overwegingen 31 tot 37 van het besluit tot inleiding Nea Proton stelde de Commissie al vast dat maatregel NP1, de steunverlening middels de afwikkelingsregeling van het HDIGF en het HFSF ter dekking van het financieringstekort, staatssteun vormt in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag. In overweging 38 van hetzelfde besluit merkte de Commissie Nea Proton Bank aan als de economisch begunstigde van die maatregel, aangezien Nea Proton Bank de economische activiteiten van Proton Bank heeft overgenomen, die vanwege de ontvangen steun blijven bestaan.
6.1.1.3. Aanwezigheid van steun in de eerste aandelenkapitaalinjectie door het HFSF en de aanvullende aandelenkapitaalinjectie door het HFSF in 2012 (maatregel NP2)
(185)
In de overwegingen 41 tot 43 van het besluit tot inleiding Nea Proton stelde de Commissie al vast dat de kapitaalinjectie door het HFSF van 250 miljoen EUR en de aanvullende kapitaalinjecties die ten tijde van dat besluit werden voorzien, samen goed voor 300 miljoen EUR, staatssteun vormden in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag. Zoals vermeld in overweging 93 van dit besluit heeft het HFSF van de mogelijke aanvullende 300 miljoen EUR aan kapitaal in 2012 uiteindelijk 265 miljoen EUR extra bijgedragen, wat de totale herkapitalisatiesteun in 2011 en 2012 op 515 miljoen EUR brengt (maatregel NP2).
6.1.1.4. Aanwezigheid van steun in de kapitaalinjectie van het HFSF in Nea Proton Bank vóór de verkoop ervan aan de Bank (NP3)
(186)
De Commissie is van mening dat de kapitaalinjectie door het HFSF in Nea Proton Bank vóór de verkoop ervan aan de Bank, ten bedrage van 395 miljoen EUR, staatssteun is in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag.
(187)
De kapitaalinjectie werd verstrekt door het HFSF, een door Griekenland opgerichte en gefinancierde entiteit ter ondersteuning van banken, en vond dus plaats aan de hand van staatsmiddelen. Bovendien is de maatregel selectief van aard, aangezien de kapitaalinjectie alleen Nea Proton Bank ten goede komt.
(188)
Daarnaast biedt de steunverlening Nea Proton Bank een duidelijk voordeel, omdat haar bankactiviteiten hierdoor kunnen blijven bestaan. Zonder de kapitaalinjectie zou Nea Proton Bank, die een sterk negatief kapitaal had, failliet zijn gegaan. Alsdan zou het niet mogelijk zijn geweest om Nea Proton Bank te verkopen en te laten opgaan in een grotere entiteit. Bovendien voldoet deze herkapitalisatie niet aan het beginsel van de particuliere investeerder in een markteconomie. Integendeel, door de herkapitalisatie van 395 miljoen EUR kon Nea Proton Bank voor 1 EUR worden verkocht. Een particuliere investeerder zou ervoor hebben gekozen niet te herkapitaliseren en Nea Proton Bank failliet te laten gaan, en zou daarmee 395 miljoen EUR hebben bespaard.
(189)
Nea Proton Bank concurreert met andere banken, inclusief dochterondernemingen van buitenlandse banken, die actief zijn in Griekenland of mogelijk ook geïnteresseerd zijn om de Griekse markt te betreden. Daarom heeft de kapitaalinjectie een effect op de handel tussen de lidstaten en leidt mogelijk tot mededingingsvervalsing.
(190)
De Commissie concludeert derhalve dat de kapitaalinjectie van 395 miljoen EUR in Nea Proton Bank staatssteun is in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag.
Begunstigde van maatregel NP3
(191)
Zoals reeds uiteengezet in overweging 188 beschouwt de Commissie Nea Proton Bank als de begunstigde van de kapitaalinjectie van 395 miljoen EUR in Nea Proton Bank, aangezien de steun de voortzetting van haar economische activiteiten binnen de Bank mogelijk heeft gemaakt.
(192)
Voor wat betreft de vraag of de verkoop van Nea Proton Bank staatssteun aan de Bank vormt overeenkomstig punt 49 van de Bankenmededeling uit 2008, moet de Commissie beoordelen of aan bepaalde eisen is voldaan. Zij moet met name onderzoeken of: i) het verkoopproces open en niet-discriminerend was; ii) de verkoop plaatsvond tegen marktvoorwaarden; en iii) de financiële instelling of de regering de verkoopprijs voor de betrokken activa en passiva heeft gemaximaliseerd.
(193)
De Bank heeft de aandelen in Nea Proton Bank verworven omdat zij het enige geldige bod uitbracht in het kader van een niet-discriminerende aanbestedingsprocedure, die open stond voor andere banken en financiële instellingen. Een financieel adviseur van het HFSF heeft contact opgenomen met een groot aantal banken, financiële instellingen en sponsors. Slechts vier toonden belangstelling voor overname van Nea Proton Bank, waarvan er slechts twee, de Bank en een hedgefonds (114), een definitief bod uitbrachten. Het bod van de Bank was het enige dat voldeed aan de procesbrief van het HFSF.
(194)
Omdat de financieel adviseur contact had opgenomen met een groot aantal banken en op voorhand de eisen en de termijnen had vastgesteld waaraan biedingen moesten voldoen om geldig te zijn, is de Commissie van mening dat de aanbesteding open en niet-discriminerend was. De Commissie concludeert derhalve dat er gezien de aanbestedingsprocedure geen sprake is van steun aan de koper.
(195)
De Bank betaalde de prijs van 1 EUR en het HFSF deed een toezegging Nea Proton Bank voorafgaand aan de verkoop ervan te herkapitaliseren. Deze negatieve prijs (dat wil zeggen, rekening houdend met de herkapitalisatie van Nea Proton Bank net voor de verkoop) sluit niet uit dat de verkoopprijs de marktwaarde van het bedrijf weergeeft (115), aangezien het netto eigen vermogen van Nea Proton Bank duidelijk negatief was en zij naar verwachting verliezen zou blijven lijden. De Commissie heeft geen reden om aan te nemen dat het uitgebrachte bod en de betaalde prijs niet de marktprijs van het bedrijf weergeven. Dientengevolge concludeert de Commissie overeenkomstig punt 49 van de Bankenmededeling uit 2008, punt 20 van de Herstructureringsmededeling en haar eigen beschikkingspraktijk (116), dat de verkoopprijs de marktprijs was en dat steun aan de Bank kan worden uitgesloten.
6.1.1.5. Conclusie inzake het bestaan en het totaalbedrag van de ontvangen steun
(196)
Op basis van overwegingen 182 tot en met 190 is de Commissie van mening dat maatregelen Pr1, Pr2 en Pr3, NP1, NP2 en NP3 alle voldoen aan de voorwaarden in artikel 107, lid 1 van het Verdrag en staatssteun zijn. Wat betreft maatregelen Pr1, Pr2 en Pr3 concludeert de Commissie dat, aangezien zij hebben bijgedragen tot het voortbestaan van de activiteiten van Proton Bank die later werden overgedragen aan Nea Proton Bank, aangenomen mag worden dat ook Nea Proton Bank, waar deze activiteiten nu zijn ondergebracht, daarbij baat heeft gehad. Zoals reeds vermeld in overweging 184 is de begunstigde van maatregel NP1 Nea Proton Bank, die de activiteiten van Proton Bank heeft overgenomen. Nea Proton Bank is verder ook de begunstigde van de maatregelen NP2 en NP3.
(197)
De Commissie concludeert derhalve dat de activiteiten van Nea Proton Bank staatssteun hebben ontvangen in de vorm van kapitaalsteun van 2 111,6 miljoen EUR (maatregel Pr1, NP1, NP2 en NP3), naast staatsgaranties van 149,4 miljoen EUR (maatregel Pr3) en Griekse overheidseffecten ter waarde van 78 miljoen EUR (maatregel Pr2), zoals samengevat in tabel 9.
Tabel 9
Overzicht van de totale door Proton Bank en Nea Proton Bank ontvangen steun
Begunstigde van de steun
Maatregel
Aard van de steun
Steunbedrag (in miljoen EUR)
Activiteiten van Proton Bank
Pr1
Herkapitalisatie
80
Activiteiten van Nea Proton Bank
NP1
Financiering van het financieringstekort door overgang van PB naar NPB
1 121,6
NP2
Herkapitalisatie
515
NP3
Herkapitalisatie
395
Totaal verleende kapitaalsteun
2 111,6
Begunstigde van de steun
Maatregel
Aard van de steun
Activiteiten van Proton Bank
Pr2
Obligatielening
78
Pr3
Garantie
149,4
Totale liquiditeitssteun die werd verleend
227,4
6.1.2. Rechtsgrondslag voor de verenigbaarheidsbeoordeling
(198)
Artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag machtigt de Commissie om steun als verenigbaar met de interne markt te beschouwen als deze bedoeld is om „een ernstige verstoring in de economie van een lidstaat op te heffen”.
(199)
De Commissie heeft erkend dat de wereldwijde financiële crisis een ernstige verstoring in de economie van een lidstaat kan veroorzaken en dat maatregelen ter ondersteuning van banken die verstoring kunnen verhelpen. Dit werd bevestigd in de Bankenmededeling uit 2008, de Herkapitalisatiemededeling en de Herstructureringsmededeling. De Commissie is nog steeds van mening dat is voldaan aan de eisen voor goedkeuring van staatssteun overeenkomstig artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag, gezien de terugkeer van spanningen op de financiële markten. De Commissie heeft dat standpunt bevestigd door het aannemen van de Verlengingsmededeling 2011 (117) en de Bankenmededeling 2013 (118).
(200)
Met betrekking tot de Griekse economie heeft de Commissie in haar besluiten ter goedkeuring en verlenging van de steunregeling voor Griekse banken en in haar goedkeuringen van de maatregelen voor staatssteun van Griekenland t.b.v. afzonderlijke banken (119), erkend dat er een ernstige verstoring van de Griekse economie dreigt en dat staatssteun voor banken een geschikt middel is om die verstoring te verhelpen. De rechtsgrondslag voor de beoordeling van de steunmaatregelen moet daarom artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag zijn.
(201)
Om verenigbaar te zijn op grond van artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag moet de steun voldoen aan de algemene criteria voor verenigbaarheid:
a) geschiktheid: de steun moet doelgericht zijn, zodat daarmee daadwerkelijk de doelstelling van het opheffen van een ernstige verstoring in de economie kan worden bereikt; dit is niet het geval indien de maatregel niet geschikt is om deze verstoring op te heffen;
b) noodzaak: de steunmaatregel moet, wat bedrag en vorm betreft, noodzakelijk zijn om de doelstelling te behalen. De maatregel moet dan ook een bedrag vertegenwoordigen dat minimaal vereist is om de doelstelling te verwezenlijken, en in de meest geschikte vorm worden gegoten om de verstoring op te heffen,
c) evenredigheid: de positieve effecten van de maatregel moeten naar behoren worden afgewogen tegen de concurrentieverstoringen, opdat de verstoringen worden beperkt tot het noodzakelijke minimum om de doelstellingen van de maatregel te verwezenlijken.
(202)
De Commissie heeft tijdens de financiële crisis verenigbaarheidscriteria voor verschillende soorten steunmaatregelen ontwikkeld. De beginselen voor de beoordeling van steunmaatregelen werden voor het eerst vastgelegd in de Bankenmededeling 2008.
(203)
De Herkapitalisatiemededeling (120) bevat verdere richtsnoeren inzake het niveau van de vergoeding die vereist is voor kapitaalinjectie door de staat.
(204)
Tot slot heeft de Commissie in de Herstructureringsmededeling (121) uiteengezet hoe zij de herstructureringsplannen zal beoordelen. Bij haar beoordeling van het herstructureringsplan voor de Bank op grond van de Herstructureringsmededeling zal de Commissie rekening houden met alle maatregelen die in tabel 7 staan vermeld.
6.1.3. Verenigbaarheidsbeoordeling van de steunmaatregelen op grond van de Bankenmededeling 2008 en de Herkapitalisatiemededeling
6.1.3.1. Verenigbaarheid van de maatregelen Pr1, Pr2 en Pr3 met de Bankenmededeling 2008
(205)
De maatregelen Pr1, Pr2 en Pr3 werden genomen op grond van de steunregeling voor Griekse banken. De maatregelen die onder deze regeling vallen werden in het besluit van de Commissie van 19 november 2008 reeds als verenigbaar met de interne markt beoordeeld.
6.1.3.2. Verenigbaarheid van de maatregelen NP1 en NP2 met de Bankenmededeling 2008 en de Herkapitalisatiemededeling
(206)
De Commissie heeft de maatregelen NP1 en NP2 in het besluit tot inleiding Nea Proton als reddingssteun goedgekeurd. Zoals vermeld in overweging 142, sprak de Commissie bezorgdheid uit betreffende de noodzaak van het bedrag van maatregel NP2 en betreffende de vraag of Nea Proton Bank in staat zou zijn zelfstandig op lange termijn weer levensvatbaar te worden. Zij vroeg zich daarom af of de zelfstandigheidsoptie de goedkoopste optie zou zijn. Aan deze punten van zorg werd tegemoet gekomen door de verkoop van Nea Proton Bank aan de Bank op 15 juli 2013. Aangezien Nea Proton Bank in een open, transparant en niet-discriminerend proces aan de Bank werd verkocht, wordt de door de Bank betaalde prijs beschouwd als de marktprijs. Bijgevolg was het vóór de verkoop door de staat geïnjecteerde eigen vermogen noodzakelijk voor het welslagen van de verkoop. Door Nea Proton Bank in de activiteiten van de Bank te laten opgaan, zullen de problemen met de levensvatbaarheid van Nea Proton Bank op lange termijn worden opgelost gezien het herstructureringsplan dat door de Bank bij de Commissie is ingediend.
6.1.3.3. Verenigbaarheid van maatregel NP3 met de Bankenmededeling 2008 en de Herkapitalisatiemededeling
6.1.3.3.1. Geschiktheid
(207)
Wat betreft de geschiktheid van maatregel NP3, te weten de kapitaalinjectie door het HFSF van 395 miljoen EUR in de Nea Proton Bank vóór de verkoop aan de Bank, is de Commissie van mening dat de maatregel geschikt is omdat deze heeft geholpen om de bankactiviteiten van Nea Proton Bank in stand te houden. Deze activiteiten hadden niet kunnen worden voortgezet zonder de steun van het HFSF, aangezien de Nea Proton Bank een negatief eigen vermogen had op het moment van de verkoop ervan aan de Bank en verliezen bleef optekenen. Geen bank zou Nea Proton Bank hebben gekocht zonder een voorafgaande herkapitalisatie. De maatregel zorgt er daarom voor dat de financiële stabiliteit in Griekenland wordt gehandhaafd. Op grond hiervan beschouwt de Commissie de maatregel als geschikt als reddingssteun.
6.1.3.3.2. Noodzaak
(208)
Volgens de Bankenmededeling 2008 moet de steunmaatregel wat bedrag en vorm betreft noodzakelijk zijn voor het bereiken van de doelstelling van de maatregel. Dit impliceert dat een kapitaalinjectie het minimale bedrag moet zijn dat nodig is om die doelstelling te bereiken.
(209)
Zoals de Bank van Griekenland in haar brief van 19 juli 2013 stelde, zou liquidatie van de Nea Proton Bank mogelijk tot besmetting hebben geleid, waardoor een nieuwe systemische crisis had kunnen ontstaan en het vertrouwen in het bankwezen dat zojuist was hersteld na voltooiing van het herkapitalisatieproces weer had kunnen worden ondergraven. De Commissie is van mening dat deze elementen van financiële stabiliteit de noodzaak van maatregel NP3 ondersteunen.
(210)
Wat betreft de omvang van de steunverlening werd het bedrag van 395 miljoen EUR bepaald door middel van een open en niet-discriminerende aanbestedingsprocedure. De Bank had een due diligence-onderzoek van Nea Proton Bank afgerond. Het bod van de Bank, dat een herkapitalisatie van 395 miljoen EUR voorafgaand aan de koop van Nea Proton Bank vereiste, werd zo berekend dat werd voldaan aan de minimumsolvabiliteitsratio van 9 % en voorzieningen wegens verwachte extra kredietverliezen en verwachte verliezen voor belastingen tot 2016 konden worden aangelegd voor een aanvullend bedrag van 119 miljoen EUR. De Commissie concludeert dat de steun van 395 miljoen EUR noodzakelijk was.
(211)
Wat betreft de vergoeding van de steun zal het HFSF, gezien het feit dat de verkoopprijs is vastgesteld op 1 EUR, geen geld terugkrijgen. Zijn bijdrage is vergelijkbaar met een subsidie. Zoals aangegeven in punt 44 van de Herkapitalisatiemededeling kan een onvoldoende vergoede herkapitalisatie alleen worden geaccepteerd in het geval van noodlijdende banken die geen vergoeding kunnen betalen. De Commissie is van oordeel dat dit voor Nea Proton Bank het geval is. Door het ontbreken van vergoeding is een ingrijpende herstructurering noodzakelijk, overeenkomstig de Herkapitalisatiemededeling.
(212)
Tot besluit, de maatregel is wat bedrag en vorm betreft noodzakelijk als reddingssteun om de doelstelling, te weten een beperking van de verstoring van het Griekse banksysteem en de economie als geheel, te verwezenlijken.
6.1.3.3.3. Evenredigheid
(213)
De Commissie stelt vast dat na de fusie door de opname van Nea Proton Bank in de Bank de economische activiteiten van Nea Proton Bank zijn overgedragen aan de Bank. Het feit dat de steun deze economische activiteiten heeft gered kan in theorie mededingingsvervalsing veroorzaken. De Commissie wijst echter op de geringe omvang van de Nea Proton Bank en de aard van het verkoopproces, waarbij concurrenten de gelegenheid kregen om op Nea Proton Bank te bieden. Bovendien zullen de economische activiteiten van Nea Proton Bank onmiddellijk na de overdracht volledig opgaan in de Bank en ophouden te bestaan als afzonderlijke economische activiteit of concurrent. De Commissie concludeert derhalve dat de steun geen overmatige verstoringen van de mededinging met zich meebrengt.
6.1.3.3.4 Conclusie over de overeenstemming van maatregel NP3 met de Bankenmededeling 2008 en de Herkapitalisatiemededeling
(214)
De Commissie concludeert derhalve dat maatregel NP3 geschikt, noodzakelijk en, gezien de ingrijpende herstructurering die gepland is voor de Bank waarin de economische activiteiten van Nea Proton Bank nu zijn opgenomen, evenredig is met het beoogde doel.
6.1.4. Verenigbaarheid van de steunmaatregelen met de Herstructureringsmededeling
(215)
In de overwegingen 60, 61, 78 en 79 van het besluit tot inleiding Nea Proton betreffende maatregelen NP1 en NP2 merkte de Commissie op dat Nea Proton Bank waarschijnlijk de staatssteun die zij heeft ontvangen niet zou kunnen vergoeden en onderstreepte dat het ontbreken van vergoeding een ingrijpende herstructurering noodzakelijk maakte. In overweging 211 merkte de Commissie ten aanzien van de vergoeding van maatregel NP3 op dat, gezien het feit dat de verkoopprijs van Nea Proton is vastgesteld op 1 EUR, het HFSF niets van de 395 miljoen EUR die net voor de verkoop (maatregel NP3) is geïnjecteerd zal terugkrijgen. Bovendien zal Griekenland niets terugkrijgen van de preferente aandelen die in mei 2009 voor het land zijn uitgegeven, aangezien de daarmee verband houdende eigenvermogensvorderingen bij de geliquideerde Proton Bank zijn achtergebleven. De Commissie concludeert derhalve dat het ontbreken van vergoeding een ingrijpende herstructurering noodzakelijk maakt, zowel door middel van levensvatbaarheidsmaatregelen als van maatregelen tot beperking van mededingingsvervalsing.
6.1.4.1. Levensvatbaarheid op lange termijn van de activiteiten van Nea Proton Bank middels verkoop
(216)
Punt 21 van de Herstructureringsmededeling stelt dat indien de kredietinstelling in moeilijkheden op lange termijn niet op geloofwaardige wijze weer levensvatbaar kan worden, ordelijke liquidatie of e veiling ervan moet worden overwogen. lidstaten kunnen daarom het uittreden van niet-levensvatbare spelers stimuleren, waarbij mogelijk wordt gemaakt dat het uittredingsproces binnen een geschikt tijdsbestek plaatsvindt, zodat de financiële stabiliteit gehandhaafd blijft.
(217)
In het besluit tot inleiding Nea Proton uitte de Commissie ernstige twijfels of Nea Proton Bank zelfstandig op lange termijn weer levensvatbaar kon worden en wees zij op de synergieën die kunnen worden bereikt door haar integratie in een grote financieel entiteit.
(218)
In dat opzicht verduidelijkt punt 17 van de Herstructureringsmededeling dat de verkoop van een noodlijdende bank aan een andere financiële instelling kan bijdragen aan het herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn, als de koper levensvatbaar is en de overdracht van de noodlijdende bank kan verwerken, en het vertrouwen in de markt kan helpen herstellen. Bovendien moest er, in overeenstemming met het MEFP, een verdere consolidatie van het bankwezen worden tot stand gebracht en moest het HFSF Nea Proton Bank uiterlijk op 15 juli 2013 verkopen.
(219)
Zoals vermeld in punt 7.5.2 kan de Bank op basis van haar herstructureringsplan worden beschouwd als een levensvatbare entiteit. Derhalve kan, doordat de activiteiten van Nea Proton Bank aan de Bank zijn overgedragen, hun levensvatbaarheid op lange termijn worden hersteld. Bovendien vormt het feit dat Nea Proton Bank volledig is geïntegreerd in de Bank en als een zelfstandige concurrent verdwijnt een diepgaande herstructurering, zoals vereist bij onvoldoende vergoeding van de staatssteun.
6.1.4.2. Eigen bijdrage en deling in de lasten
(220)
In het besluit tot inleiding Nea Proton uitte de Commissie de twijfel of de herstructureringskosten tot het minimum beperkt waren. Die twijfels kwamen voort uit de observatie dat Nea Proton Bank niet zonder hoge kosten zelfstandig op lange termijn weer levensvatbaar zou kunnen worden. Met de integratie van Nea Proton Bank in de Bank, een grotere entiteit met IT-infrastructuur en een risicomanagementstructuur, worden deze punten van zorg aangepakt. De verkoop aan de Bank draagt ertoe bij dat de herstructureringskosten tot het minimum worden beperkt.
(221)
Wat betreft de bijdrage van de aandeelhouders en de houders van achtergestelde schuld in de herstructureringskosten stelde de Commissie reeds in overweging 77 van het besluit tot inleiding Nea Proton vast dat de aandeelhouders en de houders van achtergestelde schuld niet aan Nea Proton Bank werden overgedragen, maar bij Proton Bank, dat wil zeggen, de entiteit in liquidatie bleven. Daarom was de Commissie van mening dat de aandeelhouders en houders van achtergestelde schuld voldoende in de lasten hebben gedeeld.
6.1.4.3. Maatregelen ter beperking van de mededingingsvervalsing
(222)
Wat betreft maatregelen tot beperking van mededingingsvervalsing bepaalt punt 30 van de Herstructureringsmededeling: „de Commissie neemt als uitgangspunt voor de beoordeling van de behoefte aan dergelijke maatregelen de omvang, schaal en reikwijdte van de activiteiten die de bank in kwestie zou hebben na de uitvoering van een geloofwaardig herstructureringsplan. De aard en de vorm van dergelijke maatregelen zal afhangen van twee criteria: enerzijds het steunbedrag en de voorwaarden waarop en de omstandigheden waarin die steun is toegekend, en anderzijds de kenmerken van de markt of markten waarop de begunstigde bank actief zal zijn.”.
(223)
Wat betreft het bedrag van de ontvangen steun wijst de Commissie op de totale ontvangen steun in de vorm van kapitaal ten bedrage van 2 111,6 miljoen EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), naast de liquiditeitssteun van de staat van 149,4 miljoen EUR (Pr3) en de Griekse overheidseffecten van 78 miljoen EUR (Pr2). Maatregel Pr1 kwam overeen met 4,6 % van de RWA van Proton Bank op dat moment. Maatregel NP1, de financiering van het financieringstekort door de overdracht van activiteiten van Proton Bank aan Nea Proton Ban, kwam overeen met ongeveer 36 % van de RWA van Proton Bank eind 2010 of 84 % van de RWA van Nea Proton Bank op het moment van oprichting ervan. De eerste injectie van aandelenkapitaal door het HFSF in Nea Proton Bank, die deel uitmaakte van maatregel NP2, kwam overeen met ongeveer 18,8 % van de RWA van deze laatste op het moment van oprichting ervan. De aanvullende kapitaalinjecties, die deel uitmaakten van maatregel NP2, kwamen overeen met ongeveer 34,2 % van de RWA van Nea Proton Bank (op basis van de gegevens van 31 december 2012 (122)). Zoals vermeld in overweging 80 van het Besluit tot inleiding New Proton vertegenwoordigden maatregelen NP1 en NP2 meer dan 50 % van de RWA van Proton Bank of meer dan 130 % van de RWA van Nea Proton Bank. De injectie van aandelenkapitaal vóór de verkoop aan de Bank, dat wil zeggen, maatregel NP3, kwam overeen met ongeveer 48,7 % van de RWA van Nea Proton Bank (gebaseerd op de gegevens van 31 mei 2013). Dergelijke steunbedragen, in combinatie met het gebrek aan vergoeding, vereisen een sterke vermindering van de aanwezigheid op de markt van de begunstigde.
(224)
Wat betreft de markt waarop Nea Proton Bank opereerde wees de Commissie in overweging 82 van het besluit tot inleiding Nea Proton erop dat Proton Bank een zeer kleine bank was (ongeveer 1 % marktaandeel op basis van de totale activa van de Griekse banken). Bijgevolg waren de activa en passiva van Proton Bank die aan Nea Proton Bank werden overgedragen relatief klein vergeleken met de omvang van het Griekse bankwezen. Derhalve werd geconcludeerd dat ondanks het uitzonderlijk grote steunbedrag de mededingingsvervalsing, veroorzaakt door de steun aan Nea Proton Bank, als beperkt kon worden beschouwd.
(225)
Bovendien werden de activiteiten van Nea Proton Bank aan concurrenten aangeboden door middel van een openbare veiling. Na de verkoop ervan hield Nea Proton Bank op te bestaan als een zelfstandige concurrent, omdat zij volledig in de Bank was opgegaan.
(226)
De Commissie concludeert dat, gezien de geringe omvang van Nea Proton Bank, het openbare verkoopproces, en het feit dat Nea Proton Bank niet als een zelfstandige concurrent blijft voortbestaan, er geen sprake is van overmatige mededingingsverstoringen, ondanks het zeer grote bedrag aan steun en het gebrek aan vergoeding.
6.1.4.4. Conclusie over de verenigbaarheid met de Herstructureringsmededeling
(227)
Op basis van de analyse in de overwegingen 216 tot en met 226 concludeert de Commissie dat de verkoop van Nea Proton Bank en de integratie in de Bank zorgt voor levensvatbaarheid op lange termijn van Nea Proton Bank, dat de steun tot het noodzakelijke minimum beperkt is en dat er geen sprake is van overmatige mededingingsverstoring.
(228)
Alle in tabel 7 vermelde steunmaatregelen moeten daarom verenigbaar met de interne markt verklaard worden.
6.2. BEOORDELING VAN DE STEUN MET BETREKKING TOT NEW TT BANK
6.2.1. Bestaan en hoogte van de steun
(229)
De Commissie moet beoordelen of de maatregelen staatssteun vormen in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag.
6.2.1.1. Aanwezigheid van steun in de dekking van het financieringstekort door de overdracht van activa en passiva van T Bank (maatregel T)
(230)
In de overwegingen 26 tot en met 32 van het Besluit T Bank stelde de Commissie al vast dat maatregel T, de steunverlening op grond van de afwikkelingsregeling van het HDIGF en het HFSF ter dekking van het financieringstekort bij de activa en passiva die zijn overgedragen aan TT Bank, staatssteun is in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag. In overweging 33 van dat besluit constateerde de Commissie dat de economische activiteiten van T Bank die werden overgedragen aan TT Bank door de staatssteun begunstigd werden, aangezien deze konden blijven bestaan vanwege de ontvangen steun.
6.2.1.2. Aanwezigheid van steun in de herkapitalisatie die aan TT Bank is toegestaan op grond van de maatregel tot herkapitalisatie (maatregel TT)
(231)
De kapitaalinjectie van 224,96 miljoen EUR door de Griekse staat in TT Bank (maatregel TT) werd toegekend op grond van de herkapitalisatiemaatregel die deel uitmaakt van de steunregeling voor Griekse banken (123). In het besluit tot goedkeuring van die regeling heeft de Commissie geconcludeerd dat de maatregelen die op grond van die regeling zijn genomen staatssteun vormen. Maatregel TT vormde daarom steun aan TT Bank.
(232)
Zoals de Commissie in overweging 98 van het besluit tot inleiding New TT al opmerkte, heeft New TT Bank de economische activiteiten overgenomen die eerder binnen TT Bank, met inbegrip van T Bank, werden verricht.
6.2.1.3. Aanwezigheid van steun in de financiering van het financieringstekort van New TT Bank (maatregel NTT1)
(233)
In de overwegingen 53 tot en met 57 van het besluit tot inleiding New TT stelde de Commissie al vast dat maatregel NTT1, de steunverlening van het HFSF ter dekking van het financieringstekort van New TT Bank, staatssteun vormt in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag. In overweging 54 van dat besluit was de Commissie van oordeel dat New TT Bank de economisch begunstigde is, aangezien New TT Bank de economische activiteiten van TT Bank heeft overgenomen, die vanwege de ontvangen steun blijven bestaan.
6.2.1.4. Aanwezigheid van steun bij de eerste injectie van aandelenkapitaal (maatregel NTT2)
(234)
In de overwegingen 49 tot en met 52 van het besluit tot inleiding New TT stelde de Commissie al vast dat maatregel NTT2, de eerste injectie van aandelenkapitaal door het HFSF ten bedrage van 500 miljoen EUR ten gunste van New TT Bank, staatssteun vormt aan New TT Bank in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag.
6.2.1.5. Bestaan van steun aan de Bank als overnemer van New TT Bank
(235)
De Bank heeft de aandelen in New TT Bank verworven in het kader van een open en niet-discriminerende aanbestedingsprocedure. Volgens informatie van de Griekse autoriteiten die op 15 juli 2013 werd ontvangen, nam een financieel adviseur contact op met een groot aantal buitenlandse en Griekse banken en beleggers en brachten alleen de vier grootste Griekse banken een definitief bod uit. Uit het feit dat de financieel adviseur met een groot aantal banken contact heeft opgenomen, maakt de Commissie op dat de aanbestedingsprocedure open en niet-discriminerend was. Het bod van de Bank werd als het beste bod beschouwd, gezien de hoogte en de aard van de geboden vergoeding.
(236)
Meer specifiek ging de Bank ermee akkoord het HFSF in totaal 681 miljoen EUR te betalen in de vorm van nieuw uitgegeven gewone aandelen. Het op een na hoogste bod was een bod in contanten van 500 miljoen EUR. Dit was dus 26,58 % lager dan het bod van de Bank. Volgens de brief van de Bank van Griekenland van 8 juli 2013 kon een bod in contanten door een binnenlandse bank niet worden aanvaard aangezien de Bank nog steeds afhankelijk was van Eurosysteem-financiering en vooral niet zolang deze noodliquiditeitssteun ontving. Het op een na hoogste bod voldeed dus niet aan de eisen van de Bank van Griekenland.
(237)
Ook moet worden opgemerkt dat het HFSF op grond van het verkoopcontract 1 418,75 miljoen EUR nieuwe gewone aandelen van de Bank ontving, tegen een biedprijs van 0,48 EUR per stuk (124). Het aandeel van het HFSF in de Bank steeg van 93,55 % tot 95,23 %.
(238)
De Commissie concludeert derhalve dat de overname geen steun aan de koper vormt.
6.2.1.6. Conclusie over het bestaan van steun
(239)
Op basis van het voorgaande is de Commissie van mening dat de maatregelen T, TT, NTT1 en NTT2 alle staatssteun vormen. Met betrekking tot maatregel T concludeert de Commissie dat de steun ten goede is gekomen aan de activiteiten van T Bank, aangezien deze werden overgedragen aan TT Bank en later aan New TT Bank. Met betrekking tot maatregel TT concludeert de Commissie dat deze ten goede is gekomen aan de activiteiten van TT Bank, die aan New TT Bank werden overgedragen. De begunstigde van de maatregelen NTT1 en NTT2 is New TT Bank.
(240)
De Commissie concludeert derhalve dat de economische activiteiten van T Bank, aangezien deze aan TT Bank en vervolgens aan New TT Bank werden overgedragen, herkapitalisatiesteun hebben genoten ten bedrage van 677 miljoen EUR, terwijl de activiteiten van TT Bank die door New TT Bank zijn overgenomen, staatssteun hebben ontvangen in de vorm van kapitaalsteun ten bedrage van 4 457,96 miljoen EUR (maatregelen TT, NTT1 en NTT2).
Tabel 10
Overzicht van de totale door T Bank, TT Bank en New TT Bank ontvangen steun
Begunstigde van de steun
Maatregel
Beschrijving
Steunbedrag (in miljoen EUR)
Activiteiten van T-Bank
T
Financiering van het financieringstekort door de overgang van T naar TT
677
Activiteiten van TT Bank
TT
Herkapitalisatie
224,96
Activiteiten van New TT Bank
NTT1
Financiering van het financieringstekort door de overgang van TT Bank naar New TT Bank
3 732,6
NTT2
Aanvankelijke aandelenkapitaal
500
6.2.2. Rechtsgrondslag voor beoordeling van de verenigbaarheid
(241)
Artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag machtigt de Commissie om steun als verenigbaar met de interne markt te beschouwen als deze bedoeld is om „een ernstige verstoring in de economie van een lidstaat op te heffen”.
(242)
Zoals in de overwegingen 199 en 200 wordt uiteengezet, moet de rechtsgrondslag voor de beoordeling van steunmaatregelen voor Griekse banken momenteel artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag zijn.
(243)
Zoals uiteengezet in overweging 201 moet steun, om verenigbaar te zijn op grond van artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag, voldoen aan de algemene criteria voor verenigbaarheid: geschiktheid, noodzaak en evenredigheid.
(244)
De beginselen voor de beoordeling van steunmaatregelen werden voor het eerst vastgelegd in de Bankenmededeling 2008.
(245)
De Herkapitalisatiemededeling (125) bevat verdere richtsnoeren inzake het niveau van de vergoeding die vereist is voor kapitaalinjecties door de staat.
(246)
Tot slot heeft de Commissie in de Herstructureringsmededeling (126) uiteengezet hoe zij de herstructureringsplannen zal beoordelen. Bij haar beoordeling van het herstructureringsplan voor de Bank op grond van de Herstructureringsmededeling zal de Commissie rekening houden met alle maatregelen die in tabel 8 staan vermeld.
6.2.3. Verenigbaarheid van de steunmaatregelen met de Bankenmededeling 2008 en de Herkapitalisatiemededeling
6.2.3.1. Verenigbaarheid van maatregel T met de Bankenmededeling 2008 en de Herkapitalisatiemededeling
(247)
Wat betreft maatregel T heeft de Commissie in haar T Bank-besluit vastgesteld dat de steunverlening voldoet aan de eisen van artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag en besloten dat zij, om redenen van financiële stabiliteit, verenigbaar was met de interne markt voor een periode van zes maanden vanaf de datum van aanneming van dat besluit. De Griekse autoriteiten hebben vóór het einde van die periode van zes maanden geen geactualiseerd herstructureringsplan voor TT Bank ingediend, waarin rekening werd gehouden met de integratie van de activiteiten van T Bank in TT Bank. In overweging 83 van het besluit tot inleiding New TT oordeelde de Commissie echter dat dit verzuim begrijpelijk was, aangezien intussen het besluit was genomen dat TT Bank zou worden afgewikkeld. Aangezien de Griekse autoriteiten in januari 2013 een herstructureringsplan voor New TT Bank en in maart 2013 een bijgewerkte versie indienden, die beide de van T Bank aan TT Bank overgedragen activiteiten behelzen, keurde de Commissie in het besluit tot inleiding New TT maatregel T voorlopig als reddingssteun goed, in afwachting van een definitieve beslissing over maatregelen T, TT, NTT1 en NTT2.
6.2.3.2. Verenigbaarheid van maatregel TT met de Bankenmededeling 2008
(248)
In haar besluit van 19 november 2008 (127) besloot de Commissie al dat maatregel TT, die in mei 2009 werd genomen op grond van de herkapitalisatiemaatregel in het kader van de steunregeling voor Griekse banken, verenigbare reddingssteun vormt op grond van de Bankenmededeling 2008. Het besluit van 19 november 2008 verwees niet naar de Herkapitalisatiemededeling, die op dat moment niet was aangenomen.
6.2.3.3. Verenigbaarheid van de maatregelen NTT1 en NTT2 met de Bankenmededeling 2008 en de Herkapitalisatiemededeling
(249)
De Commissie heeft de maatregelen NTT1 en NTT2 al tijdelijk als reddingssteun goedgekeurd in het besluit tot inleiding New TT.
6.2.4. Verenigbaarheid van steunmaatregelen T, TT, NTT1 en NTT2 met de Herstructureringsmededeling
6.2.4.1. Ontbreken van gepaste vergoeding van de steun: in de beoordeling op grond van de Herstructureringsmededeling moet hier rekening mee worden gehouden
(250)
In overweging 45 van het Besluit T Bank merkte de Commissie op dat het HDIGF en het HFSF waarschijnlijk geen geld zullen terugkrijgen en dat de financiering van het financieringstekort door de overgang van T Bank op TT Bank daarom vergelijkbaar is met een subsidie. Zoals in overweging 101 van het besluit tot inleiding New TT werd geconcludeerd, kon het HFSF bovendien verwachten dat het slechts een deel van zijn eerste kapitaalinjectie van 500 miljoen EUR zou terugkrijgen (maatregel NTT2). De Commissie merkte bovendien op dat het HFSF geen vergoeding zal ontvangen voor het dekken van het financieringstekort door de overgang van TT Bank naar New TT Bank (maatregel NTT1) en dat er een zeer kleine kans is dat het HFSF een belangrijk deel van de 3,7 miljard EUR zal terugkrijgen. Tenslotte merkt de Commissie op dat de staat in verband met maatregel TT hoogstwaarschijnlijk niets zal terugkrijgen, aangezien haar eigenvermogensvorderingen met betrekking tot de preferente aandelen die in mei 2009 werden uitgegeven, bij de in liquidatie gebrachte TT Bank zijn gebleven.
(251)
Zoals aangegeven in de overwegingen 77 en 102 van het besluit tot inleiding New TT maakt het ontbreken van een vergoeding een ingrijpende herstructurering noodzakelijk, zowel door middel van levensvatbaarheidsmaatregelen als door middel van maatregelen tot beperking van concurrentieverstoringen.
6.2.4.2. Levensvatbaarheid op lange termijn van de activiteiten van New TT Bank middels verkoop
(252)
Punt 21 van de Herstructureringsmededeling stelt dat wanneer een kredietinstelling in moeilijkheden op lange termijn niet op geloofwaardige wijze weer levensvatbaar kan worden, een ordelijke liquidatie of de veiling ervan moet worden overwogen.
(253)
In punt 3.2.4.1 van het besluit tot inleiding New TT uitte de Commissie ernstige twijfels of New TT Bank op lange termijn zelfstandig weer levensvatbaar kon worden en of New TT Bank de geplande inkomstengroei zou kunnen halen. Bovendien merkte zij op dat New TT Bank slechts een beperkt aantal maatregelen had genomen om winst te genereren en dat er door New TT Bank onvoldoende maatregelen werden genomen om de personeelskosten te verlagen en het kantorennetwerk te rationaliseren. Zij verwees ook naar de synergie die zou kunnen worden behaald door New TT Bank te laten opgaan in een grote financiële instelling.
(254)
In dat opzicht verduidelijkt punt 17 van de Herstructureringsmededeling dat de verkoop van een noodlijdende bank aan een andere financiële instelling kan bijdragen aan het herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn, als de koper levensvatbaar is en de overdracht van de noodlijdende bank kan verwerken en het vertrouwen in de markt kan helpen herstellen. Bovendien was de verkoop van New TT Bank overeenkomstig het MEFP een prioritaire actie, met het oog op het algemeen belang en de financiële stabiliteit, alsmede de bescherming van de activa van het HFSF.
(255)
Zoals vermeld in punt 7.5.2 kan de Bank op basis van haar herstructureringsplan worden beschouwd als een levensvatbare entiteit. Daarom kan door het feit dat de activiteiten van New TT Bank nu zijn opgenomen in de Bank hun levensvatbaarheid op lange termijn worden hersteld. New TT Bank houdt op te bestaan als zelfstandige concurrent. De operationele fusie tussen New TT Bank en de Bank was op 14 april 2014 voltooid. Het kantorennetwerk met het merk „Hellenic Postbank” zal worden ingekrompen (de Bank wil het merk „Hellenic Postbank” voor bepaalde bijkantoren behouden, terwijl het merk „T-bank” niet zal worden behouden en het kantorennetwerk van „T-bank” bijna geheel gesloten wordt), in combinatie met de volledige operationele integratie van de backoffice en andere taken van het hoofdkantoor in de Bank. De Commissie concludeert dat het herstructureringsplan ervoor zorgt dat er tot een diepgaande herstructurering zal worden overgegaan, zoals vereist in geval van onvoldoende vergoeding.
6.2.4.3. Eigen bijdrage en deling in de lasten
(256)
Aan de bezorgdheid die de Commissie in overweging 99 van het besluit tot inleiding New TT uitsprak over de vraag of de herstructureringskosten werden opgedreven door de herstructurering van New TT Bank op zelfstandige basis, werd tegemoet gekomen door de vrijwillige uittredingsregeling (128), die door New TT Bank op zelfstandige basis in juli 2013 werd uitgevoerd, en door de verkoop van New TT Bank aan de Bank. Meer specifiek blijven door de rationalisering van het kantorennetwerk, de volledige integratie van T Bank en de volledige operationele integratie van New TT Bank in de Bank de herstructureringskosten tot een minimum beperkt.
(257)
Wat betreft de deling in de lasten door aandeelhouders en houders van achtergestelde schuld, stelde de Commissie reeds in overweging 100 van het besluit tot inleiding New TT vast dat de aandeelhouders en houders van achtergestelde schuld niet aan New TT Bank werden overgedragen maar bij TT Bank, dat wil zeggen, de entiteit in liquidatie, zijn gebleven. Daarom is de Commissie van mening dat de aandeelhouders en houders van achtergestelde schuld voldoende in de lasten hebben gedeeld.
(258)
De Commissie is daarom van mening dat de herstructureringskosten tot het minimum beperkt zijn gebleven en dat er sprake is van voldoende deling in de lasten. Zoals echter al is geconcludeerd in overweging 251 maakte het ontbreken van een vergoeding een diepgaande herstructurering, zowel door middel van levensvatbaarheidsmaatregelen als door maatregelen tot beperking van mededingingsverstoringen, noodzakelijk.
6.2.4.4. Maatregelen ter beperking van de mededingingsvervalsing
(259)
Wat betreft maatregelen tot beperking van mededingingsvervalsing bepaalt punt 30 van de Herstructureringsmededeling: „de Commissie neemt als uitgangspunt voor de beoordeling van de behoefte aan dergelijke maatregelen de omvang, schaal en reikwijdte van de activiteiten die de bank in kwestie zou hebben na de uitvoering van een geloofwaardig herstructureringsplan. De aard en de vorm van dergelijke maatregelen zal afhangen van twee criteria: enerzijds het steun bedrag en de voorwaarden waarop en de omstandigheden waarin die steun is toegekend, en anderzijds de kenmerken van de markt of markten waarop de begunstigde bank actief zal zijn.”.
(260)
Wat betreft de hoogte van de ontvangen steun herinnert de Commissie eraan dat in overweging 104 van het besluit tot inleiding New TT werd opgemerkt dat New TT Bank 4,6 miljard EUR aan steun (maatregelen NTT1 en NTT2) had ontvangen, hetgeen meer dan 70 % van de RWA van TT Bank en meer dan 90 % van de RWA van New TT Bank vertegenwoordigt. Verder merkte de Commissie op dat TT Bank (de juridische entiteit die voorheen de activiteiten uitvoerde die bij New TT Bank zijn ondergebracht) daarvoor al steun op grond van de steunregeling voor Griekse banken had ontvangen (129). TT Bank ontving een eerste kapitaalinjectie van 224,96 miljoen EUR in de vorm van preferente aandelen (maatregel TT), gelijk aan 2,9 % van haar RWA op dat moment. Bovendien ontvingen de activiteiten van T Bank die aan TT Bank waren overgedragen bij de afwikkeling van T Bank steun ten bedrage van ongeveer 678 miljoen EUR (maatregel T), wat gelijk was aan 37,7 % van de RWA van T Bank op het moment van de fusie (31 maart 2011). Dergelijke steunbedragen in combinatie met de afwezigheid van een vergoeding vragen om een grondige herstructurering.
(261)
Aan de andere kant wees de Commissie in overweging 104 van het besluit tot inleiding New TT op de omstandigheden waaronder de steun werd verleend. Meer specifiek lijkt een aanzienlijk deel van de verliezen die TT Bank in de afgelopen jaren heeft opgelopen niet voort te vloeien uit risicovolle activiteiten, maar uit het bezit van GGB’s. De Commissie merkte tevens op dat de hoge kredietverliezen op leningen aan huishoudens en ondernemingen voornamelijk aan de uitzonderlijk zware en lange recessie zijn toe te schrijven en niet aan risicovolle kredietverstrekking. Daarom lijkt de steun weinig concurrentieverstoringen op te leveren. De Commissie merkte echter op dat TT Bank, in verhouding tot haar omvang, veel meer GGB’s bezat dan de andere banken in Griekenland, een factor die aangeeft dat er zekere ongepaste risico’s werden genomen.
(262)
Zoals reeds is opgemerkt, houdt New TT Bank op te bestaan als zelfstandige concurrent die haar beleid op zelfstandige basis bepaalt. Het herstructureringsplan van de Bank is gebaseerd op de veronderstelling van de volledige integratie van New TT Bank, ook al blijft de Bank het merk „Hellenic Postbank” voor een aantal bijkantoren en producten gebruiken.
(263)
Wat betreft de markt waarop New TT Bank opereerde, heeft de Commissie in overweging 106 van Besluit tot Inleiding New TT erop gewezen dat TT Bank een middelgrote bank was in Griekenland (ongeveer 6 % wat deposito’s betreft) en dat de activa en passiva van TT Bank die aan New TT Bank werden overgedragen relatief klein waren vergeleken met de omvang van het Griekse bankwezen. Derhalve werd geconcludeerd dat ondanks het uitzonderlijk grote steunbedrag de mededingingsvervalsing die door de steun aan New TT Bank werd veroorzaakt, redelijk beperkt was gebleven.
(264)
De geplande inkrimping van het kantorennetwerk met het merk „Hellenic Postbank”, bestaande uit een vermindering met ongeveer 50 bijkantoren (130) op een totaal van 196, vormt een verdere bevestiging van de vaststelling in overweging 263 dat de mededingingsvervalsing door de steun aan New TT Bank als vrij beperkt kan worden beschouwd.
(265)
Bovendien werden de activiteiten van New TT Bank door middel van een openbare en niet-discriminerende veiling aan concurrenten aangeboden.
(266)
Een aanzienlijk deel van steunmaatregelen NTT1 en NTT2 was nodig vanwege een kwijtschelding van schulden ten gunste van de staat (in de vorm van het PSI-programma) en vanwege de uitzonderlijk lange recessie, en niet als gevolg van ongepaste praktijken bij de kredietverstrekking. Bovendien was de omvang van de activiteiten van New TT Bank gering, was het verkoopproces open, transparant en niet-discriminerend, en zal New TT Bank niet als een zelfstandige concurrent blijven bestaan. De Commissie concludeert derhalve dat, ondanks het hoge steunbedrag en het ontbreken van een gepaste vergoeding voor de verleende staatssteun, er geen sprake is van overmatige mededingingsvervalsing.
6.2.4.5. Conclusie over de verenigbaarheid van steunmaatregelen T, TT, NTT1 en NTT2 met de Herstructureringsmededeling
(267)
De Commissie concludeert dat de verkoop van New TT Bank aan de Bank en de bijbehorende herstructurering zorgen voor de levensvatbaarheid van New TT Bank op lange termijn, voor beperking van de steun tot het noodzakelijke minimum en voor de afwezigheid van overmatige mededingingsverstoringen.
(268)
Alle in tabel 8 vermelde steunmaatregelen moeten verenigbaar met de interne markt verklaard worden.
7. BEOORDELING VAN DE AAN DE BANK VERLEENDE STEUN
7.1. BESTAAN EN HOOGTE VAN DE STEUN
(269)
De Commissie moet het bestaan van staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag vaststellen.
7.1.1. Aanwezigheid van steun in de maatregelen die zijn genomen op grond van de steunregeling voor Griekse banken
7.1.1.1. Liquiditeitssteun die door de staat is verleend op grond van de garantiemaatregel en de maatregel voor staatsobligatieleningen (maatregel L1)
(270)
De Commissie heeft reeds in de besluiten ter goedkeuring en verlenging van de steunregeling voor Griekse banken (131) vastgesteld dat liquiditeitssteun op grond van de regeling staatssteun vormt. Het uitstaande bedrag aan garanties per 15 april 2011 was 13 600 miljoen EUR en 13 932 miljoen EUR per 30 november 2013. Eventuele toekomstige liquiditeitssteun die op grond van deze regeling wordt verleend, zou ook staatssteun zijn.
7.1.1.2. Herkapitalisatie die door de staat is verstrekt op grond van de herkapitalisatieregeling (maatregel A)
(271)
De Commissie stelde al in het besluit van 19 november 2008 betreffende de steunregeling voor Griekse banken vast dat herkapitalisaties die op grond van de herkapitalisatiemaatregel verleend worden in het kader van deze regeling staatssteun vormen. De Bank heeft 950 miljoen EUR ontvangen in de vorm van preferente aandelen, wat overeenkomt met 2 % van de RWA van de Bank (132).
(272)
In 2010 introduceerde Griekenland diverse wijzigingen met betrekking tot de technische parameters van die preferente aandelen. Gezien het feit dat de wijzigingen de vergoeding van de staat verhogen, met een automatische verhoging van de coupon met 2 % per jaar indien de preferente aandelen niet binnen vijf jaar afgelost worden, concludeert de Commissie dat de wijzigingen van de technische parameters de Bank geen voordeel opleveren en dus geen aanvullende staatssteun inhouden.
7.1.2. Aanwezigheid van steun in door de staat gegarandeerde ELA (maatregel L2)
(273)
De Commissie verduidelijkte in punt 51 van de Bankenmededeling 2008 dat de verstrekking van fondsen van centrale banken aan financiële instellingen geen staatssteun vormt indien aan vier cumulatieve voorwaarden wordt voldaan betreffende de solvabiliteit van de financiële instelling, de zekerheidsstelling voor de voorziening, de rentevoet die de financiële instelling in rekening wordt gebracht en het ontbreken van een tegengarantie van de staat. Aangezien door de staat gegarandeerde ELA aan de Bank niet aan de vier cumulatieve voorwaarden voldoet, met name omdat zij door de staat wordt gegarandeerd en in combinatie met andere steunmaatregelen wordt verleend, vormt het staatssteun.
(274)
De door de staat gegarandeerde ELA voldoet aan de voorwaarden die in artikel 107, lid 1, van het Verdrag zijn vastgelegd. Ten eerste omdat deze maatregel een staatsgarantie ten gunste van de Bank van Griekenland bevat, waardoor alle verliezen worden gedragen door de staat. De maatregel betreft dus staatsmiddelen. Met de ELA kunnen banken financiering krijgen op een moment dat zij geen toegang hebben tot de markt voor wholesalefinanciering en tot de reguliere herfinancieringstransacties van het Eurosysteem. Met de door de staat gegarandeerde ELA heeft de Bank dus een voordeel. Aangezien de ELA zich beperkt tot het bankwezen is de maatregel selectief. En aangezien de door de staat gegarandeerde ELA het voor de Bank mogelijk maakt om op de markt te blijven opereren en voorkomt dat zij haar verplichtingen niet kan nakomen en de markt moet verlaten, verstoort dit de mededinging. Aangezien de Bank actief is in andere lidstaten en aangezien financiële instellingen uit andere lidstaten in Griekenland actief of potentieel geïnteresseerd zouden zijn om daar actief te zijn, beïnvloedt het aan de Bank verleende voordeel het handelsverkeer tussen de lidstaten.
(275)
De door de staat gegarandeerde ELA (maatregel L2) is staatssteun. Het bedrag van de door de staat gegarandeerde ELA varieerde in de loop der tijd. Op 31 december 2012 bedroeg het ongeveer 12 miljard EUR.
7.1.3. Aanwezigheid van steun in de maatregelen die zijn genomen via het HFSF
7.1.3.1. Eerste overbruggingsherkapitalisatie (maatregel B1)
(276)
In punt 5.1 van het besluit tot inleiding Eurobank concludeerde de Commissie al dat de eerste overbruggingsherkapitalisatie staatssteun vormt. Het ontvangen kapitaal bedroeg 3 970 miljoen EUR.
7.1.3.2. Tweede overbruggingsherkapitalisatie (maatregel B2)
(277)
Maatregel B2 werd uitgevoerd met HFSF-middelen, waarbij het, zoals uiteengezet in overweging 47 van het besluit tot inleiding Eurobank, staatsmiddelen betreft.
(278)
Wat betreft het bestaan van een voordeel, deed maatregel B2 het kapitaalratio van de Bank toenemen tot een niveau waarop zij op de markt kon blijven functioneren en toegang kon krijgen tot financiering van het Eurosysteem. Bovendien bestaat de vergoeding van maatregel B2 uit de opgebouwde rente op EFSF-notes en een aanvullend tarief van 1 %. Omdat deze vergoeding duidelijk lager is dan de vergoeding van soortgelijke kapitaalinstrumenten op de markt, zou de Bank zeker niet in staat zijn geweest om op dergelijke voorwaarden op de markt kapitaal aan te trekken. Daarom heeft maatregel B2 aan de Bank een voordeel verleend met gebruik van staatsmiddelen. Aangezien de maatregel alleen voor de Bank beschikbaar was, is deze selectief van aard.
(279)
Als gevolg van maatregel B2 werd de positie van de Bank versterkt, aangezien de Bank werd voorzien van de noodzakelijke financiële middelen om te blijven voldoen aan de kapitaalvereisten, hetgeen derhalve leidt tot mededingingsvervalsing. Aangezien de Bank ook op andere Europese bancaire markten actief is en financiële instellingen uit andere lidstaten in Griekenland actief zijn, met name op de verzekeringsmarkt, is het waarschijnlijk dat maatregel B2 de handel tussen lidstaten beïnvloedt.
(280)
De Commissie is van mening dat maatregel B2 staatssteun is. Het werd door de nationale autoriteiten als steun aangemeld. Het ontvangen kapitaal bedroeg 1 341 miljoen EUR.
7.1.3.3. Toezeggingsbrief (maatregel B3)
(281)
Met maatregel B3 zegde het HFSF toe het benodigde aanvullende kapitaal te verstrekken voor de herkapitalisatie van de Bank, tot maximaal het bedrag waarom door de Bank van Griekenland werd gevraagd in het kader van de stresstest van 2012. Het HFSF ontvangt zijn middelen van de staat. De Commissie concludeert derhalve dat de brief staatsmiddelen toezegt. De omstandigheden waaronder het HFSF steun aan financiële instellingen kan verlenen, zijn nauwkeurig vastgesteld en zijn wettelijk beperkt. Daardoor is het gebruik van deze staatsmiddelen toerekenbaar aan de staat. Het HFSF deed een toezegging om maximaal 528 miljoen EUR aan aanvullend kapitaal te verstrekken.
(282)
De toezeggingsbrief verleende de Bank een voordeel omdat het depositohouders de zekerheid bood dat de Bank in staat zou zijn om het gehele benodigde kapitaal aan te trekken, dat wil zeggen dat het HFSF het kapitaal zou verstrekken indien de Bank er niet in slaagde om het op de markt bijeen te brengen. Deze toezegging vergemakkelijkt ook het aantrekken van particulier kapitaal op de markt, aangezien de beleggers de zekerheid hebben dat, als de Bank een deel van het kapitaal niet op de markt kan vinden, het door het HFSF zal worden verstrekt. Geen enkele particuliere belegger zou anders bereid zijn geweest zich vast te leggen voordat de voorwaarden van de herkapitalisatie bekend waren, en de Bank had op dat moment geen toegang tot de kapitaalmarkt.
(283)
Aangezien de Bank ook op andere Europese bancaire markten actief is en financiële instellingen uit andere lidstaten in Griekenland actief zijn, met name op de verzekeringsmarkt, is het waarschijnlijk dat maatregel B3 de handel tussen de lidstaten beïnvloedt en de mededinging verstoort.
(284)
Maatregel B3 is daarom staatssteun en werd door de Griekse autoriteiten op 27 december 2012 als zodanig aangemeld.
7.1.3.4. De herkapitalisatie van voorjaar 2013 (maatregel B4)
(285)
De herkapitalisatie van voorjaar 2013 (maatregel B4) betreft de omzetting van de eerste en de tweede overbruggingsherkapitalisatie (maatregelen B1 en B2) en van de toezeggingsbrief (maatregel B3) in een permanente herkapitalisatie van 5 839 miljoen EUR in gewone aandelen. Aangezien maatregel B4 de omzetting van reeds toegekende steun betreft, gaat het nog steeds om staatsmiddelen, maar wordt het nominale bedrag van de steun niet verhoogd. Het vergroot echter wel het voordeel van de Bank (en daarmee de mededingingsvervalsing), omdat het een permanente herkapitalisatie is en geen tijdelijke herkapitalisatie, zoals het geval was bij maatregelen B1 en B2. Vergeleken met maatregel B3, die slechts een toezegging en geen werkelijke herkapitalisatie is, deed maatregel B4 de solvabiliteit van de Bank toenemen en is daarmee gunstiger.
(286)
De Commissie merkt op dat een dergelijke steun niet aan alle banken die in Griekenland opereren verleend werd. Wat betreft mededingingsvervalsing en het effect op de handel constateert de Commissie bijvoorbeeld dat de steun de Bank in staat heeft gesteld om haar activiteiten in andere lidstaten, zoals Roemenië of Bulgarije, te ontplooien. Een liquidatie van de Bank zou hebben geleid tot de beëindiging van haar activiteiten in het buitenland, door liquidatie van die activiteiten of de verkoop van de ondernemingen. Daarnaast concurreren de verzekeringsactiviteiten van de Bank in Griekenland met de activiteiten van dochterondernemingen van verzekeringsmaatschappijen uit andere lidstaten. De maatregel verstoort derhalve de concurrentie en heeft een invloed op het handelsverkeer tussen de lidstaten. Maatregel B4 vormt daarom staatssteun.
7.1.3.5. Conclusie over de maatregelen B1, B2, B3 en B4
(287)
Maatregelen B1, B2, B3 en B4 vormen staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag. Het bedrag aan staatssteun dat door de maatregelen B1, B2, B3 en B4 wordt verleend, is 5 839 miljoen EUR. Dat was ook het steunbedrag dat daadwerkelijk door het HFSF aan de Bank is uitbetaald.
(288)
Punt 31 van de Herstructureringsmededeling geeft aan dat de Commissie, naast het absolute bedrag aan steun, ook de steun beoordeelt „ten opzichte van de naar risicogewogen activa van de bank”. De maatregelen B1, B2, B3 en B4 zijn genomen tijdens een periode van één jaar, van april 2012 tot mei 2013. In die periode waren de RWA van de Bank aan verandering onderhevig. Dit roept de vraag op welk niveau van RWA moet worden gebruikt, dat wil zeggen, de RWA aan het begin van de periode of die aan het einde van de periode. De maatregelen B1, B2, B3 en B4 beogen aan een kapitaalbehoefte te voldoen die door de Bank van Griekenland in maart 2012 werd vastgesteld (de stresstest van 2012). Met andere woorden, de kapitaalbehoeften waarin door deze maatregelen werden voorzien, bestonden al in maart 2012. De Commissie is daarom van mening dat het steunbedrag dat deel uitmaakt van de maatregelen B1, B2, B3 en B4 moet worden afgezet tegen de RWA van de Bank op 31 maart 2012. Er wordt ook aan herinnerd dat de Bank van Griekenland, na maart 2012 en tot de herkapitalisatie van voorjaar 2013, geen rekening heeft gehouden met overnames door Griekse banken om hun kapitaalbehoeften - naar boven of naar beneden - bij te stellen. Dit aspect toont verder aan dat de maatregelen B1, B2, B3 en B4 steunmaatregelen waren die afgestemd waren op de toestand van de Bank per 31 maart 2012.
(289)
De eerste en de tweede overbruggingsherkapitalisatie en de toezeggingsbrief waren samen goed voor 5 839 miljoen EUR. Dat bedrag vertegenwoordigt 13,8 % van de RWA van de Bank op 31 maart 2012.
7.1.3.6. De toezegging tot herkapitalisatie voor 2014 (maatregel C)
(290)
Op 31 maart 2014 ontving de Bank een toezeggingsbrief van het HFSF, waarin het HFSF de toezegging deed deel te nemen aan de verhoging van het aandelenkapitaal van de Bank voor een bedrag van maximaal 2 864 miljoen EUR (maatregel C). Om de redenen uiteengezet in overweging 277 wordt bij deze maatregel gebruikgemaakt van staatsmiddelen. Die maatregel biedt een voordeel aan de Bank, aangezien het garandeert dat de Bank het benodigde kapitaal zal vinden, wat depositohouders geruststelt en het aantrekken van kapitaal van particuliere beleggers makkelijker maakt.
(291)
Als particuliere beleggers niet op het volledige bedrag van de kapitaalverhoging inschrijven, moet het HFSF op grond van de toezeggingsbrief daadwerkelijk kapitaal in de Bank injecteren. Een dergelijke kapitaalinjectie zou de Bank, vergeleken met de toezeggingsbrief, een groter voordeel opleveren. In tegenstelling tot de toezeggingsbrief verhoogt de daadwerkelijke kapitaalinjectie de solvabiliteit van de Bank.
(292)
De toezeggingsbrief noch de potentiële uitvoering ervan in de vorm van een daadwerkelijke kapitaalinjectie is in overeenstemming met het beginsel van de particuliere investeerder in een markteconomie. Zelfs als het HFSF de nieuwe aandelen tegen dezelfde prijs zou kopen als particuliere beleggers zijn de omstandigheden van de deelname van het HFSF zeer verschillend van die van de particuliere beleggers die op nieuwe aandelen zullen inschrijven. Het HFSF heeft toegezegd om indien nodig op de gehele kapitaalverhoging in te schrijven voordat particuliere beleggers formeel hebben toegezegd aandelen te kopen. Particuliere beleggers die nieuwe aandelen kopen kunnen er in ieder geval zeker van zijn dat de Bank het gehele bedrag aan benodigd kapitaal bijeen zal brengen, omdat het HFSF als achtervang zal fungeren en alle aandelen zal kopen waarop niet door particuliere beleggers is ingeschreven. In de tweede plaats zal het HFSF alleen deelnemen als er onvoldoende vraag van particuliere beleggers is bij de bodemprijs van de aangekondigde bandbreedte. Hiermee zal het HFSF kapitaal verstrekken dat de Bank niet op de markt kan krijgen tegen dezelfde prijs per aandeel. Het HFSF verstrekt bijgevolg kapitaal voor een bedrag of tegen een prijs waarvoor de markt niet bereid is kapitaal te verstrekken.
(293)
Omdat zij alleen t.b.v. de Bank werd genomen, is maatregel C selectief. De positie van de Bank werd versterkt, aangezien de Bank werd voorzien van de noodzakelijke financiële middelen om te blijven voldoen aan de kapitaalvereisten op basis van de regelgeving, vastgesteld door de Bank van Griekenland. Zij biedt daarom een voordeel dat de concurrentie verstoort. Aangezien de Bank ook op andere Europese bancaire markten actief is en financiële instellingen uit andere lidstaten in Griekenland actief zijn, met name op de verzekeringsmarkt, is het waarschijnlijk dat maatregel C de handel tussen de lidstaten beïnvloedt.
(294)
De toezegging tot herkapitalisatie voor 2014 vormt staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag. Het bedrag aan steun geboden door die maatregel is 2 864 miljoen EUR, 7,5 % van de RWA van de Bank op 31 december 2013 (133).
(295)
Als het HFSF ter uitvoering van die toezegging daadwerkelijk extra kapitaal in de Bank injecteert zullen het voordeel van de Bank en de mededingingsverstoringen toenemen, maar zal het nominale bedrag van de steun niet worden verhoogd (134).
7.1.4. Conclusie inzake het bestaan en het totaalbedrag van de ontvangen steun
(296)
Maatregelen A, B1, B2, B3, B4 en C vormen staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag.
Table 11
Overview of the total aid received by the Bank
Ref.
Maatregel
Soort maatregel
Steunbedrag
Steun/RWA
A
Preferente aandelen
Kapitaalsteun
950 miljoen EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Eerste overbruggingsherkapitalisatie
Tweede overbruggingsherkapitalisatie
Toezeggingsbrief
Herkapitalisatie voorjaar 2013
Kapitaalsteun
5 839 miljoen EUR
13,8 %
C
Toezegging herkapitalisatie 2014
Toezegging tot verstrekken kapitaalsteun
2 864 miljoen EUR
7,5 %
Totale aan de Bank toegekende kapitaalsteun
9 653 miljoen EUR
15,8 %
Totaal aan de Bank uitbetaald kapitaal
6 789 miljoen EUR [zou naar 9 653 miljoen EUR kunnen gaan als het HFSF voor het volledige bedrag van de kapitaalverhoging van april 2014 moet zorgen]
23,7 %
Ref.
Maatregel
Soort maatregel
Nominaal steunbedrag
L1
Liquiditeitssteun
Garantie
13 932 miljoen EUR
Per 30 november 2013
L2
Door de staat gegarandeerde ELA
Financiering en garantie
12 000 miljoen EUR
Per 31 december 2012
Totale aan de Bank toegekende liquiditeitssteun
25 932 miljoen EUR
7.2. RECHTSGRONDSLAG VOOR DE VERENIGBAARHEIDSBEOORDELING
(297)
Zoals in de overweging 200 wordt geconcludeerd, moet de rechtsgrondslag voor de beoordeling van de steunmaatregelen artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag zijn (135).
(298)
De Commissie heeft tijdens de financiële crisis verenigbaarheidscriteria voor verschillende soorten steunmaatregelen ontwikkeld. De beginselen voor de beoordeling van steunmaatregelen werden voor het eerst vastgelegd in de Bankenmededeling 2008.
(299)
Richtsnoeren voor herkapitalisatiemaatregelen zijn te vinden in de Herkapitalisatiemededeling en de Verlengingsmededeling 2011.
(300)
De Herstructureringsmededeling stelt de aanpak van de Commissie met betrekking tot de beoordeling van herstructureringsplannen vast, in het bijzonder de noodzaak om de levensvatbaarheid te herstellen, een goede bijdrage van de begunstigde te waarborgen en mededingingsverstoringen te beperken.
(301)
Dat kader werd aangevuld met de Bankenmededeling 2013, die van toepassing is op steunmaatregelen die na 1 augustus 2013 zijn aangemeld.
7.2.1. Rechtsgrondslag voor de verenigbaarheidsbeoordeling van de liquiditeitssteun aan de Bank (maatregel L1)
(302)
De liquiditeitssteun die al door de Bank is ontvangen is definitief goedgekeurd door de opeenvolgende besluiten ter goedkeuring van de maatregelen op grond van de steunregeling voor Griekse banken en de wijzigingen en verlengingen daarvan (136). Alle toekomstige liquiditeitssteun voor de Bank zal moeten worden verleend op grond van een regeling die naar behoren is goedgekeurd door de Commissie. De voorwaarden voor dergelijke steun moeten door de Commissie worden goedgekeurd voordat deze wordt toegekend en hoeven daarom in dit besluit niet verder te worden beoordeeld.
7.2.2. Rechtsgrondslag voor de verenigbaarheidsbeoordeling van de preferente aandelen (maatregel A)
(303)
De herkapitalisatie in 2009 in de vorm van preferente aandelen (maatregel A) werd toegekend op grond van de herkapitalisatiemaatregel die in 2008 werd goedgekeurd als onderdeel van de steunregeling voor Griekse banken op grond van de Bankenmededeling 2008. Deze hoeft daarom niet opnieuw op grond van de Bankenmededeling 2008 te worden beoordeeld, maar moet alleen op grond van de Herstructureringsmededeling worden beoordeeld.
7.2.3. Rechtsgrondslag voor de verenigbaarheidsbeoordeling van de door de staat gegarandeerde ELA (maatregel L2)
(304)
De verenigbaarheid van de door de staat gegarandeerde ELA (maatregel L2) moet eerst worden beoordeeld op basis van de Bankenmededeling 2008 en de Verlengingsmededeling 2011. Elke door de staat gegarandeerde ELA die na 1 augustus 2013 is toegekend, valt onder de Bankenmededeling 2013.
7.2.4. Rechtsgrondslag voor de verenigbaarheidsbeoordeling van de herkapitalisaties van het HFSF (maatregelen B1, B2, B3 en B4)
(305)
De verenigbaarheid van de herkapitalisaties door het HFSF (maatregelen B1, B2, B3 en B4) moet, vooral ten aanzien van de vergoeding, eerst worden beoordeeld op basis van de Bankenmededeling 2008, de Herkapitalisatiemededeling en de Verlengingsmededeling 2011. In het besluit tot inleiding Eurobank uitte de Commissie twijfels over de verenigbaarheid van maatregel B1 met deze mededelingen. Aangezien zij vóór 1 augustus 2013 werden uitgevoerd, vallen deze maatregelen niet onder de Bankenmededeling 2013. De verenigbaarheid van de herkapitalisaties van het HFSF (maatregelen B1, B2, B3 en B4) moet ook worden beoordeeld op basis van de Herstructureringsmededeling.
7.2.5. Rechtsgrondslag voor de verenigbaarheidsbeoordeling van de toezegging tot herkapitalisatie voor 2014 (maatregel C)
(306)
De verenigbaarheid van de toezegging tot herkapitalisatie voor 2014 (maatregel C) moet worden beoordeeld op basis van de Bankenmededeling 2013, waarin nieuwe vereisten met betrekking tot de bijdrage van achtergestelde crediteuren en de vergoeding van managers worden vastgesteld, alsook op basis van de Herkapitalisatiemededeling en de Verlengingsmededeling 2011. De verenigbaarheid van maatregel C moet ook op basis van de Herstructureringsmededeling worden beoordeeld.
7.3. OVEREENSTEMMING VAN MAATREGEL L2 MET DE BANKENMEDEDELING 2008, DE VERLENGINGSMEDEDELING 2011 EN DE BANKENMEDEDELING 2013
(307)
Om verenigbaar te zijn op grond van artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag moet de steun voldoen aan de algemene criteria voor verenigbaarheid: geschiktheid, noodzaak en evenredigheid.
(308)
Omdat de Griekse banken waren buitengesloten van de wholesalemarkten en volledig afhankelijk werden van financiering van de centrale bank, zoals aangegeven in overweging 32, en aangezien de Bank niet voldoende financiële middelen via de normale herfinancieringstransacties kon lenen, had de Bank door de staat gegarandeerde ELA nodig om voldoende liquiditeit te verkrijgen en wanbetaling te voorkomen. De Commissie is van mening dat maatregel L2 een geschikt mechanisme is voor het verhelpen van een ernstige verstoring, die door de wanbetaling van de Bank zou zijn veroorzaakt.
(309)
Aangezien de door de staat gegarandeerde ELA voor de Bank relatief hoge financieringskosten met zich meebrengt, heeft de Bank voldoende prikkels om voor de ontwikkeling van haar activiteiten niet op die bron van financiering te steunen. De Bank moest een rentevoet betalen die […] basispunten hoger was dan bij de normale herfinancieringstransacties met het Eurosysteem. Bovendien moest de Bank een garantievergoeding van […] basispunten aan de staat betalen. Daardoor zijn de totale kosten van door de staat gegarandeerde ELA voor de Bank veel hoger dan de normale kosten voor herfinanciering door de ECB. Meer specifiek is het verschil tussen de eerste en de laatste hoger dan de garantievergoeding die door de Verlengingsmededeling 2011 wordt gevraagd. Daarom kan de totale vergoeding die door de staat in rekening wordt gebracht als voldoende worden beschouwd. Wat betreft de hoogte van de door de staat gegarandeerde ELA: deze wordt regelmatig herzien door de Bank van Griekenland en de ECB, op basis van de werkelijke behoeften van de Bank. Zij houden nauwlettend toezicht op het gebruik ervan en zorgen ervoor dat deze tot het noodzakelijke minimum beperkt blijft. Maatregel L2 voorziet de Bank daarom niet van liquiditeitsoverschotten, die gebruikt kunnen worden voor de financiering van activiteiten die de mededinging vervalsen. Hij blijft beperkt tot het minimaal noodzakelijke bedrag.
(310)
Een dergelijke strikte controle op het gebruik van door de staat gegarandeerde ELA en regelmatige verificatie dat het gebruik ervan tot het minimum beperkt blijft, zorgt er ook voor dat deze liquiditeit evenredig is en niet tot overmatige mededingingsverstoring leidt. De Commissie merkt ook op dat Griekenland heeft toegezegd een aantal maatregelen te zullen uitvoeren die gericht zijn op vermindering van de negatieve overloopeffecten, zoals geanalyseerd in punt 7.6, wat verder garandeert dat het gebruik van liquiditeitssteun zo spoedig mogelijk wordt beëindigd en dat deze steun evenredig is.
(311)
Maatregel L2 is derhalve in overeenstemming met de Bankenmededeling 2008 en de Verlengingsmededeling 2011. Aangezien de Bankenmededeling 2013 geen verdere eisen met betrekking tot garanties heeft ingesteld, is maatregel L2 ook in overeenstemming met de Bankenmededeling 2013.
7.4. OVEREENSTEMMING VAN MAATREGELEN B1, B2, B3 EN B4 MET DE BANKENMEDEDELING 2008, DE HERKAPITALISATIEMEDEDELING EN DE VERLENGINGSMEDEDELING 2011
(312)
Zoals aangegeven in overweging 201, moet steun om verenigbaar te zijn op grond van artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag voldoen aan de algemene verenigbaarheidscriteria (137): geschiktheid, noodzaak en evenredigheid.
(313)
De Herkapitalisatiemededeling en de Verlengingsmededeling 2011 bevatten verdere richtsnoeren betreffende de hoogte van de vereiste vergoeding voor kapitaalinjecties van de staat.
7.4.1. Geschiktheid van de maatregelen
(314)
De Commissie is van mening dat de herkapitalisaties van het HFSF (maatregelen B1, B2, B3 en B4) geschikt zijn, omdat zij het faillissement van de Bank voorkomen. Zonder deze herkapitalisaties zou de Bank haar activiteiten niet hebben kunnen voortzetten, omdat de Bank eind 2012 een negatief eigen vermogen had (138).
(315)
In dat verband merkte de Commissie in het besluit tot inleiding Eurobank op dat de Bank een van de grootste bankinstellingen in Griekenland is, wat betreft kredietverlening en de omvang van de deposito’s. Als zodanig is de Bank een systeemrelevante bank voor Griekenland. Daarom zou een wanbetaling van de Bank een ernstige verstoring van de Griekse economie teweeg hebben gebracht. Onder de toen heersende omstandigheden hadden financiële instellingen in Griekenland moeilijkheden om toegang te krijgen tot financiering. Dat gebrek aan financiering beperkte hun vermogen om krediet aan de Griekse economie te verstrekken. In dat verband zou de verstoring van de economie zijn verergerd door de wanbetaling van de Bank. Bovendien kwamen maatregelen B1, B2, B3 en B4 voornamelijk voort uit het PSI-programma, een zeer uitzonderlijke en onvoorspelbare gebeurtenis, en niet uit wanbeheer of het nemen van buitensporige risico’s door de Bank. De maatregelen houden voornamelijk verband met de resultaten van het PSI-programma en dragen bij aan de handhaving van de financiële stabiliteit in Griekenland.
(316)
In het besluit tot inleiding Eurobank betwijfelde de Commissie of onmiddellijk alle mogelijke stappen waren ondernomen om te voorkomen dat de Bank in de toekomst opnieuw hulp nodig zou hebben. Zoals aangegeven in de overwegingen 130 tot 132 van dit besluit, heeft Griekenland de toezegging gedaan een aantal acties uit te voeren met betrekking tot de corporate governance en de commerciële activiteiten van de Bank. Zoals beschreven in de overwegingen 102 tot en met 104, alsook in overweging 111, heeft de Bank haar activiteiten ook uitgebreid geherstructureerd, onder meer door grote kostenbesparingen en al uitgevoerde desinvesteringen. Derhalve zijn de twijfels van de Commissie weggenomen.
(317)
In het besluit tot inleiding Eurobank uitte de Commissie ook twijfels of er voldoende waarborgen bestonden in het geval dat de Bank onder controle van de staat kwam, of ingeval particuliere aandeelhouders de zeggenschap behielden terwijl de meerderheid van de aandelen in handen van de staat bleef. De Commissie merkt op dat de toezeggingen zoals beschreven in de overwegingen 131 en 132 ervoor zorgen dat de krediettransacties van de Bank op commerciële basis worden uitgevoerd en dat de dagelijkse bedrijfsvoering tegen staatsinmenging wordt beschermd. Het kader betreffende de onderlinge verhoudingen dat tussen het HFSF en de Bank is overeengekomen, zorgt er ook voor dat de belangen van de staat als hoofdaandeelhouder worden beschermd tegen buitensporige risiconeming door het management van de Bank.
(318)
Maatregelen B1, B2, B3 en B4 zorgen er daarom voor dat de financiële stabiliteit in Griekenland wordt gehandhaafd. Er zijn belangrijke maatregelen genomen om toekomstige verliezen tot een minimum te beperken en om ervoor te zorgen dat de activiteiten van de Bank niet in gevaar worden gebracht door ongepast beleid. Op grond hiervan is de Commissie van oordeel dat maatregelen B1, B2, B3 en B4 geschikt zijn.
7.4.2. Noodzaak - beperking van de steun tot het minimum
(319)
Volgens de Bankenmededeling 2008 moet de steunmaatregel wat bedrag en vorm betreft noodzakelijk zijn voor het bereiken van de doelstelling. Dit betekent dat een kapitaalinjectie het minimumbedrag moet zijn noodzakelijk om de doelstelling te behalen.
(320)
Het bedrag aan kapitaalsteun werd berekend door de Bank van Griekenland in het kader van een stresstest, om ervoor te zorgen dat het tier 1-kernkapitaal in de periode 2012-2014 boven een bepaald niveau bleef, zoals blijkt uit tabel 3. Het levert de Bank daarom geen kapitaaloverschot op. Zoals uiteengezet in overweging 316, zijn er maatregelen genomen om het risico te beperken dat de Bank in de toekomst wellicht aanvullende steun nodig heeft.
(321)
Wat betreft de vergoeding van de eerste en de tweede overbruggingsherkapitalisaties (maatregelen B1 en B2), herinnert de Commissie eraan dat zij in mei 2012 en december 2012 werden toegekend en in natura werden betaald in de vorm van EFSF-notes. Het HFSF heeft als vergoeding de opgebouwde rente op de EFSF-notes ontvangen, vermeerderd met een vergoeding van 1 %, vanaf het moment van uitbetaling van de EFSF-notes tot het moment van de herkapitalisatie voorjaar 2013 (139). Zoals benadrukt in het besluit tot inleiding Eurobank ligt die vergoeding lager dan de bandbreedte van 7 % tot 9 %, zoals bepaald in de Herkapitalisatiemededeling. De lage vergoedingsperiode was echter beperkt tot één jaar voor maatregel B1 en vijf maanden voor maatregel B2 (dat wil zeggen, tot de omzetting van de overbruggingsherkapitalisatie in een standaard herkapitalisatie in gewone aandelen, te weten maatregel B4). Terwijl de eerste en de tweede overbruggingsherkapitalisatie niet tot een verwatering van de aandeelhouders hebben geleid, heeft de herkapitalisatie van voorjaar 2013, bestaande in de omzetting van de eerste en de tweede overbruggingsherkapitalisatie, de aandeelhouders sterk verwaterd, aangezien hun aandeel in het eigen vermogen van de Bank is gedaald tot 1,4 %. De abnormale situatie die vanaf het moment van de eerste overbruggingsherkapitalisatie heerste, werd daarmee beëindigd. Daardoor zijn de in het besluit tot inleiding Eurobank verwoorde twijfels weggenomen.
(322)
Bovendien kan de Commissie, gezien de atypische bron van de moeilijkheden van de Bank, waar de verliezen voornamelijk voortkwamen uit een kwijtschelding van schulden ten gunste van de staat (het PSI-programma en de terugkoop van schulden, die de staat een aanzienlijk voordeel opleveren, te weten een schuldvermindering) en uit de gevolgen van een langdurige recessie op de binnenlandse markt, akkoord gaan met een dergelijke tijdelijke afwijking van de eisen voor standaardvergoeding, zoals vastgesteld in de Herkapitalisatiemededeling (140).
(323)
Maatregel B3 was een toezegging tot het verstrekken van kapitaal. Deze in december 2012 gedane toezegging werd uitgevoerd door middel van een daadwerkelijke kapitaalinjectie in mei-juni 2013, slechts vijf maanden later. Om die reden en om de redenen die zijn uiteengezet in overweging 322 is het aanvaardbaar dat er geen vergoeding voor deze toezegging werd betaald.
(324)
Wat betreft maatregel B4 moet overeenkomstig punt 8 van de Verlengingsmededeling 2011 op kapitaalinjecties worden ingeschreven met een voldoende korting ten opzichte van de aandelenprijs, na correctie voor het verwateringseffect, zodat er een redelijke zekerheid is dat de staat een toereikende vergoeding ontvangt. Hoewel er bij deze herkapitalisatie geen sprake was van een aanzienlijke korting op de aandelenkoers na correctie voor het verwateringseffect, was het in feite onmogelijk om een aanzienlijke korting toe te passen op de theoretische ex-rechten prijs (141). Voorafgaand aan de herkapitalisatie van voorjaar 2013 was het kapitaal van de Bank negatief en bedroeg haar marktkapitalisatie slechts een paar honderd miljoen euro. In dergelijke omstandigheden rijst de vraag of de bestaande aandeelhouders alles hadden moeten verliezen. De Commissie merkt op dat de uitgifteprijs werd vastgesteld met een korting van 50 % op de gemiddelde marktprijs gedurende de vijftig dagen voorafgaand aan de vaststelling van de uitgifteprijs. De Commissie merkt ook op dat de verwatering van de bestaande aandeelhouders enorm was, want na die herkapitalisatie bezaten zij slechts 1,4 % van de aandelen van de Bank. Daardoor zou het toepassen van een verdere korting op de marktprijs een te verwaarlozen effect hebben gehad op de vergoeding van het HFSF. Gezien de specifieke situatie van de Griekse banken, uiteengezet in overweging 322, en gezien het feit dat de noodzaak van steun voortvloeit uit een kwijtschelding van schulden ten gunste van de staat, is de Commissie van mening dat de uitgifteprijs laag genoeg is.
(325)
Tot besluit, maatregelen B1, B2, B3 en B4 zijn wat bedrag en vorm betreft noodzakelijk als reddingssteun.
7.4.3. Evenredigheid - maatregelen ter beperking van negatieve overloopeffecten
(326)
De Bank heeft een zeer groot bedrag aan staatssteun ontvangen. Die situatie kan daarom leiden tot ernstige mededingingsvervalsing. Griekenland heeft echter de toezegging gedaan om een aantal maatregelen uit te voeren die gericht zijn op beperking van de negatieve overloopeffecten. De toezeggingen bepalen specifiek dat de activiteiten van de Bank op commerciële basis uitgevoerd blijven worden, zoals uiteengezet in de overwegingen 131 en 132. Griekenland heeft zich ook verbonden tot een overnameverbod, alsmede tot een aantal desinvesteringen in het buitenland en op niet-bancair gebied in Griekenland, zoals uiteengezet in overweging 133. De beperkingen op mededingingsvervalsing zullen verder worden beoordeeld in punt 7.6.
(327)
Er is ook een monitoring trustee bij de Bank benoemd om toezicht te houden op de correcte uitvoering van de toezeggingen inzake corporate governance en commerciële activiteiten. Hiermee worden nadelige wijzigingen in de commerciële praktijk van de Bank voorkomen en mogelijke negatieve overloopeffecten verminderd.
(328)
Tot slot werd er op 16 april 2014 een nieuw uitgebreid herstructureringsplan bij de Commissie ingediend. Dit herstructureringsplan zal worden beoordeeld in punt 7.6.
(329)
Om te besluiten, de twijfels als geformuleerd in het besluit tot inleiding Eurobank zijn weggenomen. De maatregelen B1, B2, B3 en B4 zijn evenredig gezien punt 15 van de Bankenmededeling 2008.
7.4.4. Conclusie inzake de overeenstemming van de herkapitalisaties door het HFSF met de Bankenmededeling 2008, de Herkapitalisatiemededeling en de Verlengingsmededeling 2011
(330)
De Commissie concludeert derhalve dat de herkapitalisaties door het HFSF (maatregelen B1, B2, B3 en B4) geschikt, noodzakelijk en evenredig zijn gezien punt 15 van de Bankenmededeling 2008, de Herkapitalisatiemededeling en de Verlengingsmededeling 2011.
7.5. OVEREENSTEMMING MET DE HERSTRUCTURERINGSMEDEDELING VAN DE AANKOPEN VAN NEW TT BANK EN NEA PROTON BANK DOOR DE BANK
(331)
In de punten 23 en 40 van de Herstructureringsmededeling wordt gesteld dat overnames van ondernemingen door gesteunde banken normaal gesproken tegenstrijdig zijn met de verplichtingen tot het beperken van de herstructureringskosten en het beperken van mededingingsvervalsing. Bovendien kunnen zij het herstel van de levensvatbaarheid in gevaar brengen of compliceren. De Commissie moet dan ook nagaan of de overnames door de Bank met de Herstructureringsmededeling in overeenstemming gebracht kunnen worden kunnen.
7.5.1. Overeenstemming van de overname van New TT Bank met de Herstructureringsmededeling
7.5.1.1. Effect van de overname van New TT Bank op de levensvatbaarheid op lange termijn van de Bank
(332)
Voor wat betreft de operationele winstgevendheid zullen de overnames door de Bank het herstel van de levensvatbaarheid van de Bank op lange termijn bevorderen, aangezien het samenvoegen van twee banken in dezelfde geografische markt de mogelijkheid geeft zinvolle synergieën tot stand te brengen, bijvoorbeeld in de vorm van personeelsinkrimping, sluiting van bijkantoren en lagere overheadkosten. De Bank neemt de klanten en depositohouders over, terwijl de distributiekosten aanzienlijk lager worden. De meeste bijkantoren met het merk „T-Bank” en een aantal van de bijkantoren met het merk „Hellenic Postbank” zullen worden gesloten, naast rationalisering van de taken van het hoofdkantoor.
(333)
Wat betreft de liquiditeitsposities heeft de transactie ook een gunstige invloed op de lening-depositoverhouding van de Bank, door een aanzienlijke verlaging van het overmatige hoge niveau, aangezien New TT Bank aanzienlijk meer deposito’s dan leningen had. De Bank van Griekenland merkte in haar brief aan het HFSF, gedateerd 8 juli 2013, met name op dat de Bank in de twee jaar voorafgaand aan de transactie onder grote druk heeft gestaan. De Bank van Griekenland stelde dat de Bank in Griekenland marktaandelen had verloren en dat zij in aanzienlijke mate een beroep moest doen op Eurosysteem-financiering en noodliquiditeitssteun. De Bank van Griekenland verwees in haar brief naar het grote financieringstekort, naar de geconsolideerde lening-depositoverhouding van 132 % en het verslechterde imago van de Bank bij klanten. In die brief gaf de Bank van Griekenland aan dat de overname van New TT Bank door de Bank zou leiden tot „een aanzienlijke toename van de deposito’s van [de Bank], en daardoor een verbetering van het algehele financieringsprofiel, de perceptie van depositohouders en haar vermogen tot het aantrekken van nieuwe deposito’s tegen aantrekkelijker voorwaarden dan de huidige”.
(334)
De overname draagt daarom bij aan het herstel van de liquiditeitspositie van de Bank, wat essentieel is voor het herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn. De Commissie erkende het positieve effect van de overname in een brief van haar diensten aan het HFSF, gedateerd 8 juli 2013. In die brief gaf de Commissie aan dat het ontwerpherstructureringsplan van de Bank, dat door Griekenland voorafgaand aan de overname van New TT Bank was ingediend, niet voldeed aan de eis tot herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn, als gevolg van de kwetsbare balans van de Bank aan het einde van de herstructureringsperiode. In dezelfde brief gaf de Commissie aan dat de „overname van de deposito-rijke [New TT Bank] een zeer belangrijke bijdrage aan het herstel van de balans van [de Bank] en daarmee het herstel van de levensvatbaarheid ervan op lange termijn zou vormen”. Die beoordeling was gerechtvaardigd gezien de gevolgen van een dergelijke overname op de liquiditeitspositie van de Bank: „Op basis van de cijfers van eind 2012 zou de overname [de] lening-depositoverhouding onmiddellijk doen dalen van 155 % tot 123 %, zodat het mogelijk moet zijn om [tegen] eind 2017 te voldoen aan de eisen [van de Commissie]”.
(335)
De Commissie is daarom van mening dat de overname positief is voor het herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn van de Bank.
7.5.1.2. Effect van de overname op het steunbedrag dat de Bank nodig heeft
(336)
In overeenstemming met punt 23 van de Herstructureringsmededeling mag herstructureringssteun niet worden gebruikt voor de overname van andere bedrijven, maar alleen voor de dekking van herstructureringskosten die noodzakelijk zijn voor het herstel van de levensvatbaarheid van de Bank.
(337)
De Bank heeft de koopprijs voldaan in nieuwe aandelen, zodat de overname niet is gefinancierd met staatssteun. Daardoor werd de kapitaalbehoefte die ontstond door de betaling van de koopprijs onmiddellijk gedekt door de uitgifte van nieuwe aandelen, zodat de betaling van de koopprijs niet tot een netto stijging van de kapitaalbehoeften van de Bank heeft geleid. Bovendien was het HFSF voor 100 % eigenaar van New TT Bank, wat impliceert dat alle door de Bank uitgegeven nieuwe aandelen aan het HFSF, dat wil zeggen, aan de staat werden gegeven.
(338)
De overname als zodanig zal niet leiden tot aanvullende staatssteun, aangezien New TT Bank aan haar kapitaalvereisten op basis van de regelgeving heeft voldaan. Bovendien was die tussentijdse kredietinstelling slechts een paar maanden voor haar overname opgericht. Aangezien de activa van een failliet gaande bank tegen hun reële waarde worden beoordeeld en gewaardeerd voordat ze aan een tussentijdse kredietinstelling worden overgedragen, mag worden aangenomen dat de kredietportefeuille van New TT Bank geen verborgen verliezen of verliezen waarvoor onvoldoende voorzieningen waren getroffen bevatte.
(339)
Tot besluit, gezien de specifieke omstandigheden van dit geval is de overname van New TT Bank bij wijze van uitzondering niet strijdig met het beginsel dat alleen de minimaal noodzakelijke steun mag worden verleend.
7.5.1.3. Verstorend effect van de overname op de mededinging
(340)
In overeenstemming met de punten 39 en 40 van de Herstructureringsmededeling mag staatssteun niet ten koste van niet-gesteunde bedrijven voor de overname van concurrerende bedrijven gebruikt worden. Punt 41 van de Herstructureringsmededeling stelt verder dat overnames toegestaan kunnen worden als zij deel uitmaken van een consolidatieproces dat noodzakelijk is om de financiële stabiliteit te herstellen of daadwerkelijke mededinging te garanderen, dat het overnameproces eerlijk moet zijn en dat de overname de voorwaarden voor daadwerkelijke mededinging op de betrokken markt dient te verzekeren.
(341)
New TT Bank was op zelfstandige basis geen levensvatbare bank. Om consolidatie van die bank was op grond van het MEFP van 15 mei 2013 verzocht. De transactie kan daarom worden gezien als onderdeel van een consolidatieproces dat noodzakelijk is voor het herstel van het soort financiële stabiliteit dat beschreven wordt in punt 41 van de Herstructureringsmededeling.
(342)
Er heeft geen enkele niet-gesteunde bieder een geldig bod voor de overname van New TT Bank uitgebracht en het verkoopproces was open, transparant en niet-discriminerend. Er was dus geen sprake van verdringing van een niet-gesteunde bieder door de Bank. Aangezien deze overname door de Griekse mededingingsautoriteit werd toegestaan (142), gaat de Commissie ervan uit dat de resultaten van het verkoopproces de voorwaarden voor daadwerkelijke mededinging in Griekenland waarborgen.
(343)
Tegen die achtergrond kan worden geconcludeerd dat de overname van New TT Bank verenigbaar is met deel 4 van de Herstructureringsmededeling.
7.5.1.4. Conclusie betreffende de overname van New TT Bank
(344)
De Commissie concludeert dat, gezien de unieke situatie van Griekse banken (143) en de specifieke kenmerken van de overname van New TT Bank, die overname verenigbaar is met de vereisten als vastgesteld in de Herstructureringsmededeling.
7.5.2. Overeenstemming van de overname van Nea Proton Bank met de Herstructureringsmededeling
7.5.2.1. Effect van de overname van Nea Proton Bank op de levensvatbaarheid op lange termijn van de Bank
(345)
Voor wat betreft de operationele winstgevendheid moet de overname van Nea Proton Bank het herstel van de levensvatbaarheid van de Bank op lange termijn bevorderen, aangezien het samenvoegen van twee bedrijven in dezelfde geografische markt de mogelijkheid geeft zinvolle synergieën tot stand te brengen, bijvoorbeeld in de vorm van personeelsinkrimping, sluiting van bijkantoren en lagere overheadkosten.
(346)
Door de overname van Nea Proton Bank kan de Bank profiteren van synergieën. De Bank zal de klanten en depositohouders overnemen en daarbij het merendeel van de bijkantoren sluiten en het informatiesysteem en de taken van het hoofdkantoor rationaliseren. De transactie heeft ook de lening-depositoratio van de Bank verlaagd, aangezien Nea Proton Bank een lagere lening-depositoratio had. De netto lening-depositoratio van de Bank lag eind juni 2013 rond 135,79 %, terwijl de netto lening-depositoratio van Nea Proton Bank rond 52,68 % lag.
(347)
Tot besluit, de overname had een positief effect op de levensvatbaarheid van de Bank.
7.5.2.2. Effect van de overname van Nea Proton Bank op het steunbedrag dat de Bank nodig heeft
(348)
In overeenstemming met punt 23 van de Herstructureringsmededeling mag herstructureringssteun niet worden gebruikt voor de overname van andere bedrijven, maar alleen voor de dekking van herstructureringskosten die noodzakelijk zijn voor het herstel van levensvatbaarheid.
(349)
De Bank heeft een symbolische prijs voor de aankoop van Nea Proton Bank betaald (1 EUR), terwijl de overgenomen instelling voorafgaand aan de verkoop voldoende was geherkapitaliseerd. Die herkapitalisatie omvatte ook voorzieningen voor toekomstige kredietverliezen en exploitatieverliezen (144). Derhalve zijn door de overname voor 1 EUR van een voldoende gekapitaliseerde bank de kapitaalbehoeften van de Bank niet verhoogd.
(350)
Tot besluit, de overname van Nea Proton Bank is niet strijdig met het beginsel dat steun tot het noodzakelijke minimum beperkt moet zijn.
7.5.2.3. Verstorend effect van de overname van Nea Proton Bank op de mededinging
(351)
In overeenstemming met de punten 39 en 40 van de Herstructureringsmededeling mag staatssteun niet ten koste van niet-gesteunde bedrijven voor de overname van concurrerende bedrijven gebruikt worden.
(352)
Nea Proton Bank was op zelfstandige basis geen levensvatbare bank. Om consolidatie van de bank is op grond van het MEFP van 15 mei 2013 verzocht. De overname kan daarom worden gezien als onderdeel van een consolidatieproces, dat noodzakelijk is voor het herstel van het soort financiële stabiliteit dat beschreven wordt in punt 41 van de Herstructureringsmededeling.
(353)
De Commissie merkt ook op dat geen enkele niet-gesteunde bieder een geldig bod voor de overname van de Nea Proton Bank uitbracht en dat het verkoopproces open, transparant en niet-discriminerend was. Er was dus geen sprake van verdringing van een niet-gesteunde bieder door de Bank. Aangezien deze overname door de Griekse mededingingsautoriteit werd toegestaan (145), gaat de Commissie ervan uit dat de resultaten van het verkoopproces de voorwaarden voor daadwerkelijke mededinging in Griekenland waarborgen.
(354)
Tegen die achtergrond kan worden geconcludeerd dat de overname van New Proton Bank verenigbaar is met deel 4 van de Herstructureringsmededeling.
7.5.2.4. Conclusie inzake de overname van de Nea Proton Bank
(355)
De Commissie concludeert dat, gezien de specifieke kenmerken van de overname van Nea Proton Bank, de overname in overeenstemming is met de vereisten van de Herstructureringsmededeling.
7.6. OVEREENSTEMMING VAN MAATREGELEN A, B1, B2, B3, B4 EN C MET DE HERSTRUCTURERINGSMEDEDELING EN VAN MAATREGEL C MET DE BANKENMEDEDELING 2013
7.6.1. Bronnen van moeilijkheden en gevolgen voor de beoordeling op grond van de Herstructureringsmededeling
(356)
Zoals aangegeven in de punten 2.1.1 en 2.1.2 komen de moeilijkheden die de Bank het hoofd moet bieden hoofdzakelijk voort uit de Griekse staatsschuldencrisis en de diepe recessie in Griekenland en Zuid-Europa. Wat betreft de eerste factor, raakte de Griekse regering de toegang tot de financiële markten kwijt en moest zij uiteindelijk een akkoord met haar binnenlandse en buitenlandse crediteuren afsluiten, het PSI-programma, wat resulteerde in een afwaardering van de vorderingen op de staat met 53,3 %. Bovendien werd 31,5 % van de vorderingen omgeruild voor nieuwe GGB’s met lagere rentes en langere looptijden. Die nieuwe GGB’s werden in december 2012 door de staat van de Griekse banken teruggekocht voor een prijs die lag tussen 30,2 % en 40,1 % van hun nominale waarde, wat resulteerde in een verder verlies voor de Griekse banken. Naast de impact op de kapitaalpositie van het PSI-programma en de schuldterugkoop kende de Bank tussen 2010 en medio 2012 ook enorme deposito-uitstromen vanwege het risico dat Griekenland uit de eurozone zou treden als gevolg van een onhoudbare staatsschuld en de economische recessie.
(357)
Maatregelen B1, B2, B3 en B4 bedragen 5 839 miljoen EUR, wat ongeveer gelijk is aan het bedrag van het geboekte verlies na het PSI-programma (5 781 miljoen EUR). In een dergelijk geval, en indien de problemen niet hoofdzakelijk uit het nemen van buitensporige risico’s voortkomen, bepaalt punt 14 van de Verlengingsmededeling 2011 dat de Commissie haar eisen zal versoepelen.
(358)
De Commissie erkent dat een deel van de kapitaalbehoeften voortvloeit uit regelmatige blootstelling van een financiële instelling aan het overheidsrisico van het land zelf ervan. In de overwegingen 58 en 69 van het besluit tot inleiding Eurobank werd ook op dit feit gewezen. Daarom moet de Bank minder dan andere gesteunde financiële instellingen die overmatige risico’s hadden opgebouwd kwesties i.v.m. moreel risico aanpakken. Aangezien de steunmaatregelen minder verstorend zijn, moeten de genomen maatregelen ter beperking van de mededingingsvervalsing derhalve naar verhouding worden afgezwakt. Aangezien het PSI-programma en de terugkoop van schuld een kwijtschelding van schulden ten gunste van de staat vormen, kan de vergoeding van de staat bij herkapitalisering van banken lager zijn.
(359)
Aangezien de Griekse economie echter sinds 2008 met ongeveer 25 % is gekrompen, moet de Bank haar organisatie, kostenstructuur en commerciële netwerk aan deze nieuwe context aanpassen om de winstgevendheid te herstellen. Daarom moet de Bank, ondanks het ontbreken van een moreelrisicoprobleem, haar activiteiten in Griekenland herstructureren om haar levensvatbaarheid op lange termijn veilig te stellen.
(360)
De Commissie wijst er ook op dat de blootstelling van de Bank aan het Griekse overheidsrisico groter was dan dat van een aantal andere banken in Griekenland. Daardoor kunnen niet alle verliezen op GGB’s (het verlies op het PSI-programma) aan de regelmatige blootstelling van de financiële instelling aan het overheidsrisico van het land zelf ervan worden toegeschreven.
(361)
De tweede bron van verliezen voor de Bank zijn de verliezen op haar kredieten aan Griekse huishoudens en ondernemingen. De Commissie is van mening dat deze verliezen voornamelijk aan de uitzonderlijk sterke en langdurige inkrimping van het bbp van circa 25 % gedurende vijf jaar, en niet aan riskante kredietpraktijken van de Bank toe te schrijven zijn. Daarom creëert de steun die is verleend ter dekking van deze verliezen geen moreel risico, wat wel het geval is wanneer steun een bank afschermt van de gevolgen van risicogedrag uit het verleden. De steun is daarom minder verstorend (146).
(362)
Een deel van de kapitaalbehoeften en kredietverliezen van de Bank is echter afkomstig van een aantal internationale dochterondernemingen (Roemenië, Bulgarije, Polen en Oekraïne). De Bank heeft bijvoorbeeld in 2012 verliezen geboekt in Roemenië, Bulgarije en Oekraïne, terwijl die dochterondernemingen gebruik hebben gemaakt van intragroepsfinanciering ten bedrage van 1,8 miljard EUR.
(363)
Uit de stresstesten die in 2012 zijn uitgevoerd om de kapitaalbehoeften van de Bank te bepalen bleek ook dat een deel van de kapitaalbehoeften het resultaat was van verliezen op buitenlandse kredieten. De verwachte kredietverliezen op deze leningen bedroegen 1 228 miljoen EUR in het basisscenario en 1 622 miljoen EUR in het ongunstige scenario.
(364)
Tot besluit, punt 14 van de Verlengingsmededeling 2011 is van toepassing op een aanzienlijk deel van de verliezen en de daaruit voortvloeiende noodzaak van steun, zodat de Commissie haar eisen kan versoepelen. Een deel van de behoefte aan steun vloeit uit de Griekse kredietverliezen ten gevolge van de uitzonderlijk zware en lange recessie en niet uit riskante kredietverstrekking voort. Onder dergelijke omstandigheden verleende steun schept geen moreel risico en is daarom minder verstorend.
(365)
Tot slot is een deel van de behoefte aan steun het resultaat van de door de Bank zelf genomen risico’s, met name wat betreft haar buitenlandse dochterondernemingen en het relatief grotere aantal GGB’s dat zij bezat.
7.6.2. Levensvatbaarheid
(366)
Een herstructureringsplan moet ervoor zorgen dat de financiële instelling in staat is om tegen het einde van de herstructureringsperiode haar levensvatbaarheid op lange termijn te herstellen (punt 2 van de Herstructureringsmededeling). In het onderhavige geval geldt als herstructureringsperiode de periode tussen de datum van aanneming van dit besluit en 31 december 2018.
(367)
In overeenstemming met de punten 9 tot 11 van de Herstructureringsmededeling heeft Griekenland een uitgebreid en gedetailleerd herstructureringsplan ingediend dat volledige informatie geeft over het ondernemingsmodel van de Bank. Het plan stelt ook de oorzaken vast van de problemen waarmee de Bank te kampen heeft en de maatregelen die zijn genomen om alle levensvatbaarheidskwesties waarmee zij werd geconfronteerd aan te pakken. Het herstructureringsplan beschrijft vooral de strategie die is gekozen voor het behoud van de operationele efficiëntie van de Bank en het aanpakken van het hoge niveau van oninbare leningen, de lage operationele efficiëntie, haar kwetsbare liquiditeits- en kapitaalpositie en haar buitenlandse bedrijven, die voor hun financiering en kapitaal afhankelijk waren van het moederbedrijf.
7.6.2.1. Griekse bancaire activiteiten
(368)
Wat betreft de liquiditeit en de afhankelijkheid van de Bank van Eurosysteem-financiering voorziet het herstructureringsplan in een beperkte groei van de balans in Griekenland, terwijl de depositobasis weer moet groeien. De afhankelijkheid van de ELA, die al is gedaald, zal blijven dalen, wat de Bank ook zal helpen om haar financieringskosten te verlagen.
(369)
De toezegging betreffende de lening-depositoratio, beschreven in overweging 127, zorgt ervoor dat de balansstructuur van de Bank aan het einde van de herstructureringsperiode houdbaar zal zijn. De verkoop van effecten en andere niet-kernactiviteiten zal ook de liquiditeitspositie van de Bank versterken en ervoor zorgen zij niet afhankelijk is van wholesalemarkten. Als gevolg van de nog steeds krappe liquiditeitspositie van de Bank kan de Commissie het verzoek van de Griekse autoriteiten accepteren om liquiditeit aan de Bank te mogen verschaffen op grond van de garantiemaatregel en de maatregel voor staatsobligatieleningen in het kader van de steunregeling voor Griekse banken.
(370)
Om haar financieringskosten te verlagen, heeft de Bank ook een toezegging gedaan tot blijvende vermindering van de rentes die zij op deposito’s betaalt, zoals beschreven in overweging 127. De Commissie wijst erop dat een dergelijke daling van de kosten van deposito’s een zeer belangrijke bijdrage vormt aan de verbetering van de winstgevendheid van de Bank vóór voorzieningen.
(371)
Sinds het begin van de crisis heeft de Bank haar commerciële netwerk in Griekenland aanzienlijk gerationaliseerd door vermindering van het aantal bijkantoren en medewerkers. Tegen 2018 zullen de totale kosten van de Bank verder zijn gedaald met […] % ten opzichte van 2013 (147). Om dat doel te bereiken heeft de Bank toegezegd uiterlijk per 31 december 2017 haar bijkantoren en medewerkers in Griekenland te zullen verminderen tot een maximum van respectievelijk […] en […], waarbij de maximale totale kosten in Griekenland 800 miljoen EUR zullen bedragen. De verwachte kosten-inkomstenverhouding zal aan het einde van de herstructureringsperiode minder dan […] % zijn. De Commissie is van mening dat de efficiëntie van de Bank in de nieuwe marktomgeving door het herstructureringsplan behouden zal blijven.
(372)
Een ander belangrijk gebied is het beheer van oninbare leningen, aangezien deze per 31 december 2013 29,4 % van de portefeuille bedroegen (148). De Bank heeft het voornemen om een speciale afdeling op te richten voor het beheer van oninbare leningen. Ook heeft zij de toezegging gedaan te zullen voldoen aan strikte normen met betrekking tot haar kredietbeleid, teneinde de waarde voor de Bank in elk stadium van het kredietproces te maximaliseren, zoals beschreven in de overwegingen 131 en 132.
7.6.2.2. Corporate governance
(373)
Een ander punt van aandacht is de governance van de Bank, gezien het feit dat het HFSF op 31 december 2013 95,23 % van de aandelen van de Bank in handen had. Gezien het trackrecord van de staatsbanken in Griekenland, is er in 2013 een specifiek relatiekader afgesproken tussen de Bank en het HFSF. Dat akkoord beschermt de dagelijkse bedrijfsvoering van de Bank tegen overmatige inmenging van haar belangrijkste aandeelhouder, en garandeert door middel van geschikte overlegprocedures dat het HFSF kan toezien op de uitvoering van het herstructureringsplan en kan voorkomen dat het management van de Bank buitensporige risico’s neemt. De Bank heeft ook toegezegd haar blootstelling aan verbonden kredietnemers nauwlettend te zullen bewaken.
(374)
De HFSF-wet, zoals gewijzigd in 2014, bepaalt dat de aandelen waarop door het HFSF bij de herkapitalisatie voorjaar 2013 is ingeschreven, niet stemgerechtigd zullen worden als op ten minste 50 % van de kapitaalverhoging van 2014 door particuliere beleggers wordt ingetekend. Wat betreft het herstel van de levensvatbaarheid van de Bank op lange termijn zou de Commissie niet afwijzend staan tegenover de toekenning van zeggenschap aan particuliere aandeelhouders, als zij een aanzienlijke hoeveelheid eigen geld in de Bank investeren. De Commissie merkt op dat de beperking van de stemrechten van het HFSF niet zal gelden voor stemmingen die verband houden met de statuten van de Bank of met beheersdaden of andere strategische beslissingen. De Commissie staat positief tegenover het feit dat het HFSF automatisch weer zijn volledige stemrechten zal terugkrijgen als de Bank haar herstructureringsplan niet uitvoert. Deze bepalingen zorgen ervoor dat, hoewel het HFSF zich niet zal mengen in de dagelijkse activiteiten van de Bank, het zijn belangen als aandeelhouder en als autoriteit die verantwoordelijk is voor de juiste uitvoering van het herstructureringsplan kan veilig stellen.
7.6.2.3. Internationale activiteiten
(375)
Een aantal van de internationale activiteiten van de Bank hebben haar kapitaal, liquiditeit en winstgevendheid in het verleden doen verdwijnen, zoals werd uiteengezet in de overwegingen 362 en 363.
(376)
Het herstructureringsplan voorziet in een verschuiving in het ondernemingsmodel van de Bank naar dat van een bank die meer is gericht op […]. De Bank heeft haar niet-winstgevende dochteronderneming in Polen, EFG Polen, al verkocht. Zij is ook begonnen met het rationaliseren van de andere dochterondernemingen, om het kredietverleningsproces te versterken en het financieringstekort bij de dochterondernemingen te verkleinen. Zij is van plan de […] dochteronderneming […] af te stoten (149). Zij zal ook de activiteiten van de […] en […] dochterondernemingen verder herstructureren, vóór hun potentiële verkoop in een later stadium, zoals vermeld in overweging 116.
(377)
De totale winstgevendheid van de buitenlandse activiteiten zal met ingang van […] zijn hersteld. Op dezelfde datum zal de toegekende financiering aan de buitenlandse dochterondernemingen zijn verlaagd met […] ten opzichte van het niveau op 31 december 2012.
(378)
De Commissie is derhalve van mening dat de Bank die buitenlandse vestigingen voldoende zal hebben geherstructureerd en verminderd om te voorkomen dat zij in de toekomst te maken krijgt met aanvullende kapitaalbehoeften en liquiditeitstekorten. De toezegging beschreven in overweging 128 om zich te onthouden van het injecteren van grote bedragen aan kapitaal in de internationale dochterondernemingen van de Bank zorgt er ook voor dat buitenlandse dochterondernemingen geen bedreiging voor het kapitaal of de liquiditeit zullen vormen.
7.6.2.4. Conclusie inzake levensvatbaarheid
(379)
Het basisscenario zoals beschreven in punt 2.4 toont aan dat de Bank aan het einde van de herstructureringsperiode in staat zal zijn een rendement te behalen waarmee zij al haar kosten kan dekken en een geschikt rendement op eigen vermogen kan bieden, gelet op haar risicoprofiel. In feite zal het rendement op eigen vermogen van de Bank volgens het basisscenario in 2018 oplopen tot […] %. Tegelijkertijd zal de kapitaalpositie van de Bank naar schatting op een bevredigend niveau blijven, aangezien de solvabiliteitsratio vanaf 2014 niet lager zal zijn dan […] %.
(380)
Tot slot neemt de Commissie ook nota van het ongunstige scenario, dat is beschreven in het herstructureringsplan van de Bank, zoals voorgelegd door de Griekse autoriteiten. Dat ongunstige scenario is gebaseerd op een aantal veronderstellingen die met het HFSF zijn overeengekomen. Het houdt rekening met een langere en zwaardere recessie, evenals een ernstigere deflatie van de vastgoedprijzen (150). Het herstructureringsplan toont aan dat de Bank een redelijke hoeveelheid druk kan weerstaan, aangezien de Bank bij het ongunstige scenario aan het einde van de herstructureringsperiode winstgevend blijft, met een rendement op eigen vermogen van […] % en een tier 1-kernkapitaalratio van […] % in 2018.
(381)
De stresstesten van 2013, uitgevoerd door de Bank van Griekenland, bevestigen dat het bedrag aan aanvullend kapitaal dat in 2014 zal worden aangetrokken, te weten 2 864 miljoen EUR, volstaat om het hoofd te bieden aan het basisscenario tijdens de herstructureringsperiode. De Bank zal ook een noodplan indienen bij de Bank van Griekenland, dat maatregelen bevat die zullen worden uitgevoerd als het economische klimaat nog verder verslechtert. De Commissie wijst erop dat de Bank van Griekenland in de beoordeling van de kapitaalbehoeften op grond van het basisscenario al tot verschillende bijstellingen kwam die resulteerden in een toename van de geraamde kapitaalbehoeften in vergelijking met de kapitaalbehoeften die door de Bank in haar eigen basisscenario waren geraamd. De basiskapitaalbehoeften die door de Bank van Griekenland waren voorzien, kunnen derhalve als een soort stresstest worden gezien. Om te concluderen dat de Bank levensvatbaar is, eist de Commissie niet dat de Bank vooraf voldoende kapitaal heeft om de kapitaalbehoeften volgens het tegenvallende scenario te dekken die door de Bank van Griekenland werden vastgesteld, aangezien die laatste schattingen een hoog stressniveau impliceren.
(382)
Bovendien is het positief dat de Bank geen aanvullende beleggingen in niet-investment grade papier zal doen, wat zal bijdragen aan het behoud van haar kapitaal- en liquiditeitspositie.
(383)
De Commissie kan daarom concluderen dat de Bank voldoende maatregelen heeft genomen om de problemen voor de levensvatbaarheid van de Griekse binnenlandse bancaire activiteiten en de buitenlandse activiteiten aan te pakken.
7.6.3. Eigen bijdrage en deling in de lasten
7.6.3.1. Beoordeling van de overeenstemming van de maatregelen A, B1, B2, B3 en B4 met de Herstructureringsmededeling
(384)
Zoals vermeld in de Herstructureringsmededeling is het nodig dat banken en hun belanghebbenden zo veel mogelijk bijdragen aan de herstructurering om ervoor te zorgen dat de steun tot het noodzakelijke minimum beperkt blijft. Banken moeten derhalve hun eigen middelen voor de financiering van de herstructurering gebruiken, bijvoorbeeld door de verkoop van activa, terwijl de belanghebbenden de verliezen van de bank daar waar mogelijk op moeten vangen. De door de Bank gedane toezeggingen moeten ervoor zorgen dat eigen middelen worden gebruikt en dat de oorspronkelijke aandeelhouders en particuliere beleggers, die hybride kapitaal van de Bank in bezit hebben, aan de herstructurering bijdragen.
7.6.3.1.1. Eigen bijdrage van de Bank: desinvesteringen en kostenbeperking
(385)
De Bank heeft belangrijke bedrijfsonderdelen afgestoten om haar solvabiliteit te versterken. De verkoop van haar grote Poolse en Turkse dochterondernemingen heeft haar kapitaalpositie met ongeveer 750 miljoen EUR verbeterd. Deze verkopen hebben ook de liquiditeitspositie van de Bank verbeterd. Door de verhoging van het aandelenkapitaal van Eurobank Properties kon de Bank haar kapitaal met 200 miljoen EUR vergroten.
(386)
Het herstructureringsplan zorgt voor de verdere verkoop van activa in […] en […]. De Bank heeft met name toegezegd dat zij de omvang van haar buitenlandse activa tot 8,77 miljard EUR zal terugbrengen. Gezien de al uitgevoerde schuldafbouw en desinvesteringen zal de geografische voetafdruk in […] van de Bank na de uitvoering van deze aanvullende inkrimping aanzienlijk zijn teruggebracht.
(387)
Bovendien heeft de Bank de toezegging gedaan dat zij de omvang van haar buitenlandse activiteiten verder zal beperken als zij een kapitaalinjectie van het HFSF van meer dan 1 miljard EUR nodig heeft. In dat geval zou de Bank haar portefeuille met internationale activa verlagen tot hooguit 3,5 miljard EUR. Als de kapitaalinjectie op grond van maatregel C minder dan 1 miljard EUR is, zullen particuliere beleggers ten minste 1,5 miljard EUR hebben geïnjecteerd, dat wil zeggen meer dan het HFSF. Door deze grotere deelname van particuliere beleggers zou het benodigde bedrag aan steun aanzienlijk dalen en zouden de lasten beter verdeeld zijn.
(388)
De Bank heeft ook toegezegd dat zij haar grote en winstgevende verzekeringsdochter zal verkopen.
(389)
Ter beperking van haar kapitaalbehoeften heeft de Bank de toezegging gedaan dat zij geen kapitaal zal gebruiken voor het ondersteunen of vergroten van de omvang van haar buitenlandse dochterondernemingen, zoals beschreven in overweging 128. Bovendien zal op grond van de toezeggingen de Bank geen verdere overnames doen.
(390)
De Bank heeft ook een vergaand kostenbesparingsprogramma in gang gezet, zoals aangegeven in punt 2.4.2. Haar kosten zullen tot 2018 verder dalen.
(391)
Griekenland heeft met name toegezegd dat de Bank tot […] aan geen enkele werknemer of manager een totale jaarlijkse vergoeding (loon, pensioenbijdrage, bonus) van meer dan […] zal betalen. Griekenland heeft bovendien toegezegd dat als het HFSF op aandelen van de Bank moet inschrijven, er een salarisgrens zal worden toegepast overeenkomstig de Bankenmededeling 2013 (151).
7.6.3.1.2. Deling in de lasten door de historische aandeelhouders en op de markt aangetrokken nieuw kapitaal.
(392)
De bestaande aandeelhouders van de Bank werden sterk verwaterd door de herkapitalisatie van voorjaar 2013 (maatregel B4). Het aandeel van de bestaande aandeelhouders is inderdaad teruggelopen van 100 % vóór de herkapitalisatie van voorjaar 2013 tot slechts 1,44 %. De Commissie merkt ook op dat de Bank sinds 2008 geen contant dividend heeft betaald. Tot slot staat de Commissie positief tegenover het feit dat het HFSF alleen aanvullend kapitaal zal injecteren als het de Bank niet lukt om dit op de markt aan te trekken tegen een prijs die redelijk wordt geacht en door twee onafhankelijke taxateurs is vastgesteld.
7.6.3.1.3. Deling in de lasten door de houders van achtergestelde schuld
(393)
De houders van achtergestelde schuld van de Bank hebben bijgedragen aan de herstructureringskosten van de Bank. De Bank heeft verscheidene maatregelen voor passivabeheer uitgevoerd om kapitaal te genereren. Het totale bedrag aan omgewisselde passiva bedroeg 748 miljoen EUR, met een kapitaalswinst van 565 miljoen EUR, zoals beschreven in de overwegingen 122 en 123.
(394)
De nog uitstaande instrumenten zijn onderworpen aan het couponverbod beschreven in overweging 133. Daarom is de Commissie van oordeel dat voor een gepaste deling in de lasten door de particuliere hybride beleggers van de bank is gezorgd en dat in dat opzicht aan de eisen van de Herstructureringsmededeling is voldaan.
(395)
Concluderend is de Commissie, gezien de elementen als ontwikkeld in punt 7.6.1, van mening dat door Griekenland voldoende maatregelen voor de eigen bijdrage en deling in de lasten zijn uitgevoerd om het bedrag van de steunmaatregelen A, B1, B2, B3 en B4 tot het strikt noodzakelijke te beperken.
7.6.3.2. Beoordeling van de verenigbaarheid van maatregel C met de Bankenmededeling 2013
(396)
De Bankenmededeling 2013 vormt een aanvulling op de Herstructureringsmededeling en roept op tot verhoogde deling in de lasten en de verwerving van kapitaalsteun door banken zodat zij aanvullende maatregelen kunnen nemen om de steun tot het minimum te beperken. Punt 29 van de Bankenmededeling 2013 vereist dat de lidstaat aantoont dat alle maatregelen om dergelijke steun tot het minimum te beperken tot het uiterste zijn benut. Hiertoe moet de lidstaat een plan voor het aantrekken van kapitaal presenteren, zorgen voor toereikende deling in de lasten door de aandeelhouders en de houders van achtergestelde schuld en voorkomen dat middelen voorafgaand aan het besluit tot herstructurering wegstromen. Volgens de Bankenmededeling 2013 moet het plan voor het aantrekken van kapitaal rechtenemissies, vrijwillige maatregelen voor passivabeheer, kapitaal verhogende desinvesteringen, maatregelen voor schuldafbouw en winstinhoudingen behelzen, alsook andere maatregelen zoals bijvoorbeeld een strikt kosten- en beloningsbeleid.
(397)
Punt 47 van de Bankenmededeling 2013 zorgt ervoor dat zodra er kapitaaltekorten zijn vastgesteld een bank de uitstroom van middelen moet voorkomen door middel van een aantal maatregelen die beogen hetzelfde resultaat te waarborgen als reguliere dividend- en couponverboden, overnameverboden, verboden op prijsleiderschap of reclameverboden. De Commissie merkt op dat de Bank al aan dergelijke verboden heeft voldaan, omdat deze zijn opgenomen in de lijst van toezeggingen die door Griekenland is ingediend, zoals beschreven in overweging 133, en dat de Bank sinds 2008 geen contant dividend heeft betaald.
(398)
De toezegging tot herkapitalisatie van 2014 (maatregel C) biedt een buffer voor het opvangen van toekomstige verliezen, zoals bepaald door de stresstest die door de Bank van Griekenland in 2013 is uitgevoerd en op 6 maart 2014 is gepubliceerd. Uit de resultaten van de stresstest blijkt dat de Bank 2 945 miljoen EUR aanvullend kapitaal nodig heeft voor de dekking van haar toekomstige verliezen in een stressscenario. Maatregel C dekt alleen de kapitaalbehoefte die overblijft wanneer i) deze niet kan worden gedekt door middel van verdere desinvesteringen of kapitaalverbeteringsmaatregelen (de Commissie is van mening dat de Bank alle mogelijke desinvesteringen heeft geanalyseerd en alle desinvesteringen heeft toegezegd die de kapitaalbehoeften kunnen verminderen in het kader van het kapitaalplan ingediend bij de Bank van Griekenland) en ii) deze niet wordt gedekt door particuliere investeerders in het kader van de verhoging van het aandelenkapitaal die in april 2014 zal plaatsvinden. Zij levert de Bank daarom geen kapitaaloverschot op.
(399)
Zoals uiteengezet in de overwegingen 385 tot en met 395 heeft de Bank al vóór de stresstest maatregelen getroffen om de hoeveelheid benodigd kapitaal tot een minimum te beperken. Als het de Bank, in het kader van het huidige ronde voor het aantrekken van kapitaal, lukt om het merendeel van het benodigde kapitaal van particuliere beleggers en de aanvullende steun die door het HFSF wordt uitbetaald onder de 1 miljard EUR te houden, is er geen verdere eigen bijdrage door de Bank nodig. Als de steun die wordt uitbetaald op grond van maatregel C echter boven dat niveau komt, zou het passend zijn dat de Bank meer activiteiten afstoot.
(400)
Wat betreft de deling in de lasten bepaalt de Bankenmededeling 2013 dat voldoende deling in de lasten bijdragen van aandeelhouders, hybride kapitaalhouders en houders van achtergestelde schuld vergt voordat er staatssteun in de vorm van kapitaalsteun wordt verleend. De Commissie wijst erop dat Griekenland haar nationaal wetgevingskader heeft gewijzigd om ervoor te zorgen dat houders van achtergestelde schuld in de herstructureringskosten van de Bank bijdragen voordat enig aanvullend kapitaal in de Bank wordt geïnjecteerd. De Commissie merkt ook op dat Griekenland de toezegging heeft gedaan de maatregelen uit te voeren bedoeld in artikel 6 bis van de HFSF-wet, zoals gewijzigd in 2014, dat voorziet in de toerekening, voor zover nodig, van het kapitaaltekort aan de houders van de kapitaalinstrumenten en andere achtergestelde passiva van de bank. Hoewel een dergelijke deling in de lasten pas plaatsvindt na de datum van toezegging tot herkapitalisatie van 2014 (maatregel C), is de Commissie op basis van punt 45 van de Bankenmededeling 2013 van mening dat er een onevenredige situatie zou ontstaan als de verplichte omzetting van achtergestelde schuld- en hybride kapitaalinstrumenten al moest gebeuren op het moment van de toezegging. Als de Bank voldoende particulier kapitaal zou aantrekken om haar volledige kapitaalbehoefte als bepaald door de stresstest van de Bank van Griekenland te dekken, zou de omzetting van de houders van achtergestelde schuld onevenredig zijn. De toezegging van Griekenland voor een bail-in van de houders van achtergestelde schuld voordat er daadwerkelijk kapitaalsteun aan de Bank is uitbetaald, is dus voldoende om een correcte deling in de lasten te waarborgen.
(401)
Bovendien deed Griekenland, om te garanderen dat de eigenaars van de Bank maximaal deelnemen aan het herstel van een voldoende kapitaalbasis tijdens de herstructureringsperiode, de toezegging dat de Bank tot het einde van de herstructureringsperiode de dividenden zal inhouden en geen coupons zal uitbetalen die niet wettelijk verplicht zijn. Derhalve zal de Bank, in overeenstemming met punt 26 van de Herstructureringsmededeling en punt 47 van de Bankenmededeling 2013, geen staatssteun gebruiken om het eigen vermogen te vergoeden als er onvoldoende winst voor dergelijke betalingen wordt behaald.
(402)
De Bank heeft ook toegezegd dat zij tot 31 december 2017 aan geen enkele werknemer of manager een totale jaarlijkse beloning zal betalen (loon, pensioenbijdrage, bonus) die hoger is dan de totale jaarlijkse vergoeding van de gouverneur van de Bank van Griekenland (als de gouverneur vrijwillig van een gedeelte van zijn beloning zou afzien, wordt hiermee geen rekening gehouden). Griekenland heeft bovendien toegezegd dat als het HFSF op aandelen van de Bank moet inschrijven, er een salarisgrens zal worden toegepast overeenkomstig de Bankenmededeling 2013 (152).
(403)
De Commissie moet beoordelen of deze toezegging, die betrekking heeft op twee scenario’s, voldoet aan de eisen van de Bankenmededeling 2013.
(404)
In het eerste scenario, waar het HFSF niet daadwerkelijk nieuw kapitaal in de Bank injecteert, zal de steun die is vastgelegd in maatregel C worden beperkt tot de garantie van een kapitaalverhoging en zal het HFSF geen euro uitbetalen, aangezien op alle nieuwe aandelen door particuliere beleggers zal worden ingeschreven. In de Bankenmededeling 2013 wordt bepaald dat de beperking van de vergoeding beëindigd kan worden wanneer de steun is terugbetaald. De steun die gepaard gaat met een dergelijke garantie voor een toekomstige kapitaalverhoging kan echter niet worden terugbetaald wanneer de betrokken toezegging nooit is uitgevoerd (aangezien door de staat nooit geld aan de Bank is betaald). Onder dergelijke omstandigheden kan de Commissie aanvaarden dat gedurende een vastgestelde tijdsperiode een beperking van de vergoeding geldt. De Commissie is van mening dat de toezegging van Griekenland, die tot 31 december 2017 geldt (dat wil zeggen gedurende drie jaar en acht maanden en eindigend één jaar vóór het einde van het herstructureringsplan), een correcte toepassing is van het laatste lid van punt 38 van de Bankenmededeling 2013. Omdat de jaarlijkse vergoeding van de gouverneur van de Bank van Griekenland lager is dan het maximum als vastgesteld in de tweede alinea van punt 38 van de Bankenmededeling 2013, en omdat die toezegging voor de hele groep geldt, meent de Commissie dat de door Griekenland voorgestelde toezegging voor het geval waarin het HFSF niet op aandelen intekent in het kader van de geplande kapitaalverhoging in overeenstemming is met punt 38 van de Bankenmededeling 2013.
(405)
In het tweede scenario, waar het HFSF op enig aandeel van de bank zou moeten inschrijven, heeft Griekenland zich verplicht om de toezegging te wijzigen om deze in overeenstemming te brengen met de Bankenmededeling 2013. De Commissie merkt op dat, als het HFSF op enig aandeel zou inschrijven, om in overeenstemming te blijven met de Bankenmededeling 2013, de duur van de vergoedingsbeperking zou worden gewijzigd en deze zou lopen tot het einde van het herstructureringsplan - 31 december 2018 - of, indien deze datum vroeger valt, een transactie die gelijkwaardig ia aan de terugbetaling van de steun. Aangezien gewone aandelen niet door de Bank kunnen worden terugbetaald, aanvaardt de Commissie dat een verkoop van de aandelen op de secundaire markt met winst als gelijkwaardig aan terugbetaling van de steun kan worden beschouwd.
(406)
Tot besluit, in beide scenario’s voldoet de toezegging van Griekenland betreffende de beperking van de vergoeding aan de eisen van de Bankenmededeling 2013.
(407)
Wat betreft de vergoeding van de staat vereist de Verlengingsmededeling 2011 dat nieuwe aandelen tegen een korting op de marktprijs worden uitgegeven, na correctie voor verwatering. De Commissie merkt op dat het doel van dit vereiste is te garanderen dat de staat een voldoende vergoeding voor haar belang in de Bank ontvangt en dat de historische aandeelhouders dienovereenkomstig worden verwaterd. In het geval van maatregel C is de staat al de belangrijkste aandeelhouder van de Bank, aangezien hij meer dan 90 % van de aandelen in bezit heeft. Daarom zou een overmatige korting op de marktprijs de vergoeding van de staat voor maatregel B4 doen verminderen en kan deze leiden tot steun aan de beleggers als voor de korting de waarde van de Bank wordt onderschat. Om een dergelijke situatie te voorkomen kan de inschrijfprijs niet lager zijn dan een bodemprijs vast te stellen op basis van twee beoordelingen door onafhankelijke taxateurs. De gedetailleerde regelingen betreffende de prijsbepaling beschermen het HFSF derhalve tegen overmatige verwatering door de nieuwe beleggers, en garanderen dat het HFSF op nieuwe aandelen inschrijft tegen een prijs die overeenstemt met de waarde van de Bank. Onder deze omstandigheden kan de Commissie accepteren dat de nieuwe aandelen worden uitgegeven tegen een lagere korting op de huidige marktprijs dan beoogd in de Verlengingsmededeling 2011, en meent zij dat de bodemprijs acceptabel is.
(408)
Als de aandelen waren uitgegeven tegen een hogere prijs, bestond het risico dat particuliere beleggers werden ontmoedigd om deel te nemen aan de verhoging van het aandelenkapitaal en zou het aantrekken van particuliere kapitaal zijn beperkt.
(409)
Daarom acht de Commissie het niveau van de eigen bijdrage en de deling in de lasten gepast voor maatregel C.
7.6.3.3. Conclusie inzake eigen bijdrage en deling in de lasten
(410)
De Commissie merkt op dat, in vergelijking met de totale van de staat ontvangen herkapitalisatie, de eigen bijdrage en de deling in de lasten door de verkoop van activa veel lager is dan de niveaus die de Commissie normaal gesproken toereikend zou achten. Gezien de elementen die in punt 7.6.1 uiteen zijn gezet, op grond waarvan de Commissie een lagere eigen bijdrage en deling in de lasten kan accepteren, kan echter worden geoordeeld dat het herstructureringsplan voldoende maatregelen bevat betreffende de eigen bijdrage en de deling in de lasten.
(411)
Het herstructureringsplan is ook in overeenstemming met de eisen van de Bankenmededeling 2013 met betrekking tot maatregel C.
7.6.4. Maatregelen ter beperking van de mededingingsvervalsing
(412)
De Herstructureringsmededeling vereist een herstructureringsplan met maatregelen ter beperking van de mededingingsvervalsing en ter waarborging van een concurrerend bankwezen. Bovendien moeten deze maatregelen ook morelerisicokwesties aanpakken en ervoor zorgen dat staatssteun niet wordt gebruikt voor de financiering van concurrentiebeperkend gedrag.
(413)
Punt 31 van de Herstructureringsmededeling stelt dat de Commissie bij de beoordeling van het steunbedrag en de daaruit voortvloeiende mededingingsvervalsing rekening dient te houden met het absolute en relatieve bedrag van de ontvangen staatssteun en met de mate van deling in de lasten en de positie van de financiële instelling op de markt na de herstructurering. In dat opzicht herinnert de Commissie eraan dat de Bank kapitaal van de staat ter hoogte van 16 % van haar RWA (exclusief maatregel C) heeft ontvangen. Met maatregel C krijgt de Bank de toezegging van een aanvullende kapitaalinjectie van 2 864 miljard EUR, waardoor de totale kapitaalsteun op 23,7 % van de RWA van de Bank uitkomt. Naast kapitaalsteun heeft de Bank ook liquiditeitssteun ontvangen. De Bank heeft liquiditeitsgaranties ontvangen die op 15 april 201113 600 miljoen EUR en 13 932 miljoen EUR op 30 november 2013 bedroegen, wat op dat moment 17 % van de balans van de Bank vertegenwoordigde. De Bank maakte ook gebruik van door de staat gegarandeerde ELA voor een bedrag van 12 miljard EUR vanaf 31 december 2012, wat op dat moment 18 % van de balans van de Bank vertegenwoordigde. De noodzaak tot het uitvoeren van maatregelen ter beperking van mogelijke mededingingsvervalsing is dus gerechtvaardigd gezien het relatief grote steunbedrag. Bovendien is het marktaandeel van de Bank in Griekenland groot, met een marktaandeel van 17 % voor kredieten en 12 % voor deposito’s op 31 december 2012. Door de overnames van New TT Bank en Nea Proton Bank steeg het marktaandeel van de Bank in september 2013 tot 20,7 % voor kredieten en 18,8 % voor deposito’s (153).
(414)
De Commissie herinnert eraan dat de moeilijkheden van de Bank voornamelijk door externe schokken zijn veroorzaakt, zoals de Griekse staatsschuldencrisis en de langdurige recessie die de Griekse economie sinds 2008 hebben ontwricht, zoals in overweging 69 van het besluit tot inleiding Eurobank werd geconstateerd. De noodzaak om morelerisicokwesties aan te pakken wordt minder, aangezien de Bank geen buitensporige risico’s lijkt te hebben genomen. Zoals besproken in punt 7.6.1 is het verstorende effect van de steunmaatregelen gezien deze factoren lager en is dus de noodzaak voor maatregelen tot beperking van concurrentieverstoringen ook minder. Om die redenen kan de Commissie bij wijze van uitzondering aanvaarden dat het herstructureringsplan, ondanks het hoge steunbedrag, niet voorziet in een verlaging van de balans en de kredieten in Griekenland.
(415)
De Commissie merkt echter op dat de Bank door de herkapitalisaties door de staat in staat was haar bancaire activiteiten op buitenlandse markten en de verzekeringsactiviteiten in Griekenland voort te zetten.
(416)
In dat verband wijst de Commissie op de toezegging van de Bank om, naast de al uitgevoerde schuldafbouw en herstructurering, haar verzekeringsactiviteiten tegen […] te verkopen, en haar toezegging om de omvang van haar internationale activa tegen 31 december 2018 te reduceren, die waarschijnlijk zal leiden tot verdere desinvesteringen in […] en […], en haar toezegging om geen gebruik te maken van steun voor het financieren van de groei van deze activiteiten. De Commissie vindt het evenredig dat de vermindering van de buitenlandse activa groter wordt als het HFSF, op grond van maatregel C, aan de Bank aanvullende kapitaalsteun van meer dan 1 miljard EUR verstrekt. Zoals aangegeven in overweging 295 zou een dergelijke betaling de steun meer verstorend maken dan een loutere toezegging tot het deelnemen aan de kapitaalverhoging. Als de aanvullende kapitaalinjectie echter minder dan 1 miljard EUR bedraagt, zou dit leiden tot een grotere participatie van particuliere beleggers voor een bedrag van ten minste 1,5 miljard EUR. Bovendien zou de grotere particuliere deelname neerkomen op een verdere deling in de lasten, zoals uiteengezet in overweging 388. Punt 31 van de Herstructureringsmededeling stelt dat er bij de beoordeling van maatregelen tot deling in de lasten rekening zal worden gehouden met de prijs die is betaald voor door de staat verleende steun en met de mate van deling in de lasten. Als het HFSF minder dan 1 miljard EUR injecteert, zullen verdere verstoringen van de mededinging daarom beperkt blijven.
(417)
Griekenland heeft ook een overnameverbod toegezegd, dat ervoor moet zorgen dat de Bank de ontvangen staatssteun niet zal gebruiken voor de overname van nieuwe activiteiten. Dat verbod draagt ertoe bij dat de steun strikt wordt gebruikt ter ondersteuning van het herstel van de levensvatbaarheid van de Griekse bancaire activiteiten en niet, bijvoorbeeld, voor groei op buitenlandse markten.
(418)
De toezegging tot het verlagen van de onhoudbaar hoge rente die werd betaald op Griekse deposito’s zorgt er ook voor dat de steun niet zal worden gebruikt voor de financiering van niet-houdbare strategieën voor het aantrekken van deposito’s, die de concurrentie op de Griekse markt verstoren. Ook de toezegging tot het uitvoeren van strikte richtsnoeren met betrekking tot de prijsstelling van nieuwe kredieten op basis van een goede kredietrisicobeoordeling, zal voorkomen dat de Bank de mededinging op de Griekse markt verstoort met ongepaste prijsstellingen voor leningen aan klanten.
(419)
Rekening houdend met de specifieke situatie die wordt beschreven in punt 7.6.1 en de maatregelen in het herstructureringsplan, is de Commissie van mening dat er voldoende waarborgen zijn voor beperking van de mededingingsvervalsing.
7.7. VOORTGANGSRAPPORTAGE
(420)
Overeenkomstig punt 5 van de Herstructureringsmededeling zijn er periodieke verslagen vereist, zodat de Commissie kan verifiëren of het herstructureringsplan naar behoren wordt uitgevoerd. Zoals aangegeven in de toezeggingen (154) zal Griekenland ervoor zorgen dat de monitoring trustee, die al door de Bank is benoemd met goedkeuring van de Commissie, toezicht zal houden op de door Griekenland gedane toezeggingen betreffende de herstructurering van de activiteiten in Griekenland en in het buitenland, alsook betreffende corporate governance en de commerciële activiteiten. De Commissie is daarom van mening dat passend toezicht op de uitvoering van het herstructureringsplan is gewaarborgd.
8. CONCLUSIE
(421)
De Commissie is van mening dat Griekenland de steunmaatregelen SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) op onrechtmatige wijze heeft uitgevoerd, in strijd met artikel 108, lid 3, van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, aangezien zij vóór hun formele kennisgeving werden uitgevoerd. De Commissie is echter van mening dat het herstructureringsplan, bezien in samenhang met de toezeggingen in de bijlagen, zorgt voor het herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn van de Bank, volstaat met betrekking tot de deling in de lasten en de eigen bijdrage, en geschikt en evenredig is voor de neutralisatie van de verstorende effecten op de mededinging van de steunmaatregelen die in dit besluit zijn onderzocht. Het herstructureringsplan en de ingediende toezeggingen voldoen aan de criteria van de Herstructureringsmededeling. De steunmaatregelen kunnen daarom als verenigbaar met de interne markt worden beschouwd.
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
1. De volgende door Griekenland uitgevoerde of geplande maatregelen vormen staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag:
a)
de noodliquiditeitssteun verstrekt aan Eurobank Ergasias SA. („Eurobank”) door de Bank van Griekenland en gegarandeerd door de Helleense Republiek (maatregel L2);
b)
de tweede overbruggingsherkapitalisatie van 1 341 miljoen EUR die door het Griekse fonds voor financiële stabiliteit („HFSF”) in december 2012 aan Eurobank is toegekend (maatregel B2);
c)
de toezeggingsbrief van 528 miljoen EUR die op 21 december 2012 door het HFSF aan Eurobank is toegekend (maatregel B3);
d)
de herkapitalisatie van 5 839 miljoen EUR die in mei 2013 door het HFSF aan Eurobank is toegekend (maatregel B4);
e)
de door het HFSF verleende toezegging tot herkapitalisatie van 2 864 miljoen EUR naar aanleiding van de verhoging van het aandelenkapitaal van 2 864 miljoen EUR die op 12 april 2014 door de buitengewone vergadering van aandeelhouders op grond van Wet HFSL 3864/2010, als gewijzigd, werd goedgekeurd (maatregel C);
f)
de kapitaalinjectie van 395 miljoen EUR die op 28 augustus 2013 door het HFSF aan Nea Proton Bank werd toegekend (maatregel NP3);
2. Gezien het herstructureringsplan betreffende de Eurobank Groep (Eurobank Ergasias SA en al haar dochterondernemingen (Griekse en niet-Griekse bancaire en niet-bancaire dochterondernemingen en bijkantoren) ingediend op 16 april 2014 en de toezeggingen van Griekenland op 16 april 2014, is de volgende staatssteun verenigbaar met de interne markt:
a)
de kapitaalinjectie van 950 miljoen EUR die in mei 2009 door Griekenland aan Eurobank werd toegekend op grond van de herkapitalisatieregeling (maatregel A);
b)
de noodliquiditeitssteun die door de Bank van Griekenland aan Eurobank werd verstrekt en sinds juli 2011 door Griekenland werd gegarandeerd voor een bedrag van 12 miljard EUR, met ingang van 31 december 2012 (maatregel L2);
c)
de eerste overbruggingsherkapitalisatie van 3 970 miljoen EUR die door het HFSF in mei 2012 aan Eurobank werd toegekend (maatregel B1);
d)
de tweede overbruggingsherkapitalisatie van 1 341 miljoen EUR die in december 2012 door het HFSF aan Eurobank werd toegekend (maatregel B2);
e)
de toezeggingsbrief van 528 miljoen EUR die op 21 december 2012 door het HFSF aan Eurobank is toegekend (maatregel B3);
f)
de herkapitalisatie van 5 839 miljoen EUR die in mei 2013 door het HFSF aan Eurobank is toegekend (maatregel B4);
g)
de door het HFSF aan Eurobank verleende toezegging voor een herkapitalisatie van 2 864 miljoen EUR naar aanleiding van de aandelenkapitaalverhoging van 2 864 miljoen EUR die op 12 april 2014 door de buitengewone vergadering van aandeelhouders werd goedgekeurd op grond van Wet HFSL 3864/2010, als gewijzigd (maatregel C);
h)
de kapitaalinjectie van 80 miljoen EUR die in mei 2009 door Griekenland aan Proton Bank werd toegekend (maatregel Pr1);
i)
de financiering door het Griekse garantiefonds voor deposito’s en beleggingen (HDIGF) en het HFSF van het totale financieringstekort van 1 121,6 miljoen EUR, dat het gevolg was van de overdracht van activiteiten van Proton Bank aan Nea Proton Bank, in oktober 2011 en mei 2012 (maatregel NP1);
j)
de totale kapitaalinjectie van 515 miljoen EUR die in oktober 2011, februari 2012, augustus 2012 en december 2012 door het HFSF aan Nea Proton Bank werd toegekend (maatregel NP2);
k)
de kapitaalinjectie van 395 miljoen EUR die op 28 augustus 2013 door het HFSF aan Nea Proton Bank werd toegekend (maatregel NP3);
l)
de financiering door het HDIGF en het HFSF van het totale financieringstekort van 677 miljoen EUR, dat het gevolg was van de overdracht van activiteiten van T Bank aan Hellenic Postbank („TT Bank”), in december 2011 en februari 2013 (maatregel T);
m)
de kapitaalinjectie van 224,96 miljoen EUR die door Griekenland in mei 2009 aan TT Bank werd toegekend (maatregel TT);
n)
de financiering door het HDIGF van het totale financieringstekort van 3 732,6 miljoen EUR, dat het gevolg was van de overdracht van activiteiten van TT Bank aan Hellenic Postbank („New TT Bank”), in januari en februari 2013 (maatregel NTT1);
o)
de kapitaalinjectie van 500 miljoen EUR die op 29 januari 2013 door het HFSF aan New TT Bank werd toegekend (maatregel NTT2);
Artikel 2
Dit besluit is gericht tot de Helleense Republiek.
Gedaan te Brussel, 29 april 2014.