PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1358/2014
ze dne 18. prosince 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o původ živočichů pocházejících z ekologických chovů akvakultury, chovatelské postupy v akvakultuře, krmiva pro živočichy pocházející z ekologických chovů akvakultury a produkty a látky povolené pro použití v ekologické akvakultuře
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 2 a článek 16 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007 stanoví základní požadavky pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury. Prováděcí pravidla pro tyto požadavky jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (2).
(2)
V období od listopadu 2012 do dubna 2013 požádaly některé členské státy o revizi pravidel týkajících se produktů, látek, zdrojů krmiv a postupů, které jsou povoleny pro použití při ekologické produkci v rámci akvakultury. Tyto žádosti vyhodnotila skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP) zřízená rozhodnutím Komise 2009/427/ES (3). S přihlédnutím ke stanovisku skupiny EGTOP Komise shledala, že je zapotřebí aktualizovat a integrovat stávající pravidla pro provádění požadavků pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury.
(3)
Podle čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu ii) nařízení (ES) č. 834/2007 nejsou-li mladí jedinci z ekologické líhně nebo z ekologického zemědělského podniku dostupní, mohou být za zvláštních podmínek dovezeni do zemědělského podniku živočichové, kteří nepocházejí z ekologického chovu. V nařízení (ES) č. 889/2008 se stanoví zvláštní omezení, pokud jde o živočichy pocházející z akvakultury odchycené ve volné přírodě, včetně odchytu juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě. Některé tradiční postupy z oblasti extenzivního chovu ryb v mokřadech, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy, existují po staletí a jsou pro místní společenství cennými z hlediska kulturního dědictví a zachování biologické rozmanitosti i z hospodářského hlediska. Za určitých podmínek nemají tyto postupy vliv na stav populace dotčeného druhu.
(4)
Z tohoto důvodu se má za to, že odchyt potěru ve volné přírodě pro účely odchovu v rámci těchto tradičních postupů v akvakultuře je v souladu s cíli, kritérii a zásadami ekologické produkce akvakultury, jsou-li zavedena řídicí opatření, jež schválil příslušný orgán odpovědný za řízení dotyčných rybích populací, která mají zajistit udržitelné využívání dotčených druhů, a též se má za to, že doplnění stavu je v souladu s těmito opatřeními a že ryby jsou krmeny výhradně krmivy, která jsou v životním prostředí přirozeně dostupná.
(5)
Skupina EGTOP vyjádřila obavu, že zdroje krmiv a doplňkových látek povolených v ekologické produkci v rámci akvakultury dostatečně nesplňují stravovací požadavky masožravých druhů ryb. Podle čl. 15 odst. 1 písm. d) bodu i) nařízení (ES) č. 834/2007 mají být zvířata krmena krmivem, které splňuje požadavky na výživu v různých fázích jejich vývoje. Proto by mělo být povoleno používat jak zdroj krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře celé ryby. Nemělo by to však vyvolat další tlak na ohrožené nebo nadměrně lovené populace. Z tohoto důvodu by se měly k výrobě krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře používat pouze produkty rybolovu, jejichž udržitelnost potvrdí třetí strana. V této souvislosti je důležitá důvěryhodnost režimu udržitelnosti, jež má spotřebitele ujistit o celkové udržitelnosti produktu ekologické akvakultury. Proto by příslušné orgány měly stanovit systémy certifikace, které vzhledem k zásadám udržitelného rybolovu stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4) považují za přiměřené k prokázání udržitelnosti produktů rybolovu pro použití jako krmivo v ekologické akvakultuře. Při posuzování vhodnosti systémů certifikace lze jako referenci použít Pokyny FAO pro označování ryb a produktů rybolovu z mořských rybolovných úlovků z roku 2009 (5).
(6)
Skupina EGTOP rovněž zdůraznila, že ve stravě lososovitých ryb je nutné poskytnout dostatečné množství histidinu, aby se u těchto druhů zajistila vysoká úroveň zdraví a dobré životní podmínky. Vezmeme-li v úvahu významné kolísání hladiny histidinu u mořských surovin podle druhů a ročního období a také podle produkce, zpracování a podmínek skladování, v zájmu splnění stravovacích požadavků lososovitých ryb by mělo být povoleno používat histidin vyrobený fermentací.
(7)
Maximální množství rybí moučky povolené v současnosti v krmivech pro garnáty není dostačující k uspokojení jejich stravovacích potřeb, a mělo by proto být zvýšeno. Je-li to zapotřebí pro splnění kvantitativních stravovacích požadavků, mělo by v souladu s doporučeními zprávy skupiny EGTOP být povoleno přidat do krmiv cholesterol. Za tímto účelem by se měl použít, je-li k dispozici, ekologický cholesterol. Není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.
(8)
Výjimka stanovená v čl. 25k odst. 2 končí dne 31. prosince 2014; uvedený odstavec by proto měl být zrušen.
(9)
V zájmu zajištění souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 ve vztahu k chovu mladých jedinců pocházejících z ekologické líhně a z ekologických zemědělských podniků se považuje za nezbytné - a je v souladu se zprávou EGTOP - zavést zvláštní pravidla pro používání planktonu při krmení juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury. Plankton je nezbytný pro chov juvenilních jedinců a není produkován podle ekologických pravidel.
(10)
Skupina EGTOP rovněž doporučila aktualizovat seznam látek povolených pro čištění a dezinfekci v ekologické akvakultuře, zejména pokud jde o možnost použití některých látek, které jsou již na seznamu uvedeny, i za přítomnosti živočichů. Příloha VII nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(11)
Oblast působnosti přílohy XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 ve smyslu vymezení z čl. 25f odst. 2 by měla být definována jasněji, zejména pokud jde o chovatelské postupy.
(12)
Maximální hustota chovu u sivena severního by se měla zvýšit, aby lépe odpovídala potřebám tohoto druhu. Maximální hustota chovu by měla být rovněž definována u raků. Příloha XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(13)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
V článku 25e se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Pro účely odchovu je odchyt juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě omezen na následující konkrétní případy:
a)
larvy a juvenilní jedinci ryb nebo korýšů, kteří se dostali do rybníků, do systémů oddělujících produkční jednotky od okolí a do ohrazených prostor při jejich napouštění;
b)
úhoř říční, pokud je pro danou lokalitu schválen plán chovu a lovu úhořů a pokud umělá reprodukce úhořů zůstane i nadále nevyřešena;
c)
odchyt potěru ve volné přírodě u jiných druhů než úhoře říčního pro účely odchovu v tradiční extenzivní akvakultuře, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy:
i)
je-li doplnění stavu v souladu s řídícími opatřeními schválenými příslušnými orgány odpovědnými za řízení dotyčných rybích populací, aby se zajistilo udržitelné využívání dotčených druhů a
ii)
jsou-li ryby krmeny výhradně krmivy, která jsou přirozeně dostupná v životním prostředí.“
2)
V článku 25f se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Hustota chovu a chovatelské postupy jsou stanoveny v příloze XIIIa podle jednotlivých biologických druhů nebo jejich skupin. Při posuzování účinků hustoty chovu a chovatelských postupů na dobré životní podmínky chovaných ryb se sleduje stav těchto ryb (jako například poškození ploutví, jiná zranění, rychlost růstu, chování a celkový zdravotní stav) a kvalita vody.“
3)
V čl. 25k odst. 1 se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
krmiva pocházející z celých ryb ulovených v rámci rybolovu s potvrzením udržitelnosti podle režimu uznaného příslušným orgánem v souladu se zásadami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (6).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).“" 						
4)
V článku 25k se zrušuje odstavec 2.
5)
V článku 25k se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Histidin vyrobený fermentací lze použít v krmivu pro lososovité ryby, neposkytují-li krmné zdroje uvedené v odstavci 1 dostatečné množství histidinu, aby splňovaly stravovací potřeby daných ryb a zamezily u nich vzniku šedého zákalu.“
6)
V článku 25 l se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Pokud se přidává přirozené krmivo podle odstavce 2:
a)
může krmivo pro pangase (Pangasius spp.) uvedeného v oddílu 9 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 10 % rybí moučky nebo rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu;
b)
může krmivo pro garnáty uvedené v oddílu 7 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 25 % rybí moučky a 10 % rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu. K zabezpečení stravovacích potřeb garnátů lze jako doplněk jejich stravy použít ekologický cholesterol; není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít jiný než ekologický cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.“
7)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 25la
Zvláštní pravidla ohledně krmiv pro juvenilní jedince pocházející z ekologické akvakultury
Při chovu larev juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury lze jako krmivo použít konvenční fytoplankton a zooplankton.“
8)
V článku 25s se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Za účelem biologického omezení výskytu ektoparazitů je nutno používat pokud možno ryby-čističe, jakož i sladkou vodu, mořskou vodu a roztoky chloridu sodného.“
9)
Přílohy VII a XIIIa se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. prosince 2014.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 1358/2014 VAN DE COMMISSIE
van 18 december 2014
houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 889/2008 tot vaststelling van bepalingen ter uitvoering van Verordening (EG) nr. 834/2007 van de Raad, wat betreft de herkomst van biologische aquacultuurdieren, aquacultuurhouderijpraktijken, voeder voor biologische aquacultuurdieren en voor gebruik in de biologische aquacultuur toegestane producten en stoffen
(Voor de EER relevante tekst)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 834/2007 van de Raad van 28 juni 2007 inzake de biologische productie en de etikettering van biologische producten en tot intrekking van Verordening (EEG) nr. 2092/91 (1), en met name artikel 13, lid 3, artikel 15, lid 2, en artikel 16, lid 1,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Bij Verordening (EG) nr. 834/2007 zijn basisvoorschriften voor de biologische productie van zeewier en aquacultuurdieren vastgesteld. In Verordening (EG) nr. 889/2008 van de Commissie (2) zijn bepalingen voor de uitvoering van deze voorschriften opgenomen.
(2)
In de periode tussen november 2012 en april 2013 hebben sommige lidstaten verzocht om herziening van de voorschriften inzake producten, stoffen, voederbronnen en technieken die bij de biologische aquacultuurproductie mogen worden gebruikt. Deze verzoeken zijn geëvalueerd door de deskundigengroep voor technisch advies inzake de biologische productie (EGTOP - expert group for technical advice on organic production) die is opgericht bij Besluit 2009/427/EG van de Commissie (3). Rekening houdend met het advies van de EGTOP heeft de Commissie geconstateerd dat de bestaande bepalingen ter uitvoering van de voorschriften voor de biologische productie van zeewier en aquacultuurdieren aan herziening en integratie toe zijn.
(3)
Krachtens artikel 15, lid 1, onder a) ii), van Verordening (EG) nr. 834/2007 mogen niet-biologisch gekweekte dieren onder specifieke voorwaarden in een bedrijf worden gebracht indien geen jonge bestanden van biologisch reproductiemateriaal of biologische bedrijven beschikbaar zijn. In Verordening (EG) nr. 889/2008 zijn specifieke beperkingen vastgesteld met betrekking tot in het wild gevangen aquacultuurdieren, onder meer wat het verzamelen van wilde aquacultuurjuvenielen betreft. Sommige traditionele praktijken voor de extensieve visteelt in waterrijke gebieden als ingedamde en ingedijkte brakwatervijvers, getijdengebieden en kustlagunes worden al eeuwen toegepast en zijn waardevol uit het oogpunt van het cultureel erfgoed, de instandhouding van de biodiversiteit en de economische perspectieven voor de plaatselijke gemeenschap. Mits onder bepaalde voorwaarden toegepast, hebben deze praktijken geen invloed op de bestandstoestand van de betrokken soort.
(4)
Daarom wordt ervan uitgegaan dat de verzameling van wilde juvenielen voor opkweekdoeleinden in het kader van die traditionele aquacultuurpraktijken in overeenstemming is met de doelstellingen, criteria en beginselen van de biologische aquacultuurproductie mits er beheersmaatregelen van kracht zijn die zijn goedgekeurd door de met het beheer van de betrokken visbestanden belaste autoriteiten en die borg staan voor de duurzame exploitatie van de betrokken soort, mits deze maatregelen bij het uitzetten van de juvenielen in acht worden genomen en mits de vis zich uitsluitend voedt met natuurlijk in het plaatselijke milieu voorkomend voeder.
(5)
De EGTOP betwijfelt of de bronnen van in de biologische aquacultuurproductie toegestane voeders en additieven in toereikende mate voldoen aan de voedingsbehoeften van carnivore vissoorten. Krachtens artikel 15, lid 1, onder d) i), van Verordening (EG) nr. 834/2007 moeten de dieren worden gevoederd met voeder dat voldoet aan de voedingsbehoeften van het dier in de verschillende stadia van zijn ontwikkeling. Derhalve moet het gebruik van hele vis als voederbron voor carnivore dieren worden toegestaan in de biologische aquacultuur. Dit mag echter niet leiden tot extra druk op bedreigde of overbeviste bestanden. Om die reden mogen enkel visserijproducten die door een derde partij als duurzaam zijn gecertificeerd, worden gebruikt voor de productie van voeder voor carnivore dieren in de biologische aquacultuur. In dit verband is de geloofwaardigheid van de duurzaamheidsregeling van belang, wil men de consument ervan overtuigen dat een product van de biologische aquacultuur over de hele linie duurzaam is. Daarom moeten de bevoegde autoriteiten bepalen welke certificeringsregelingen huns inziens adequaat zijn om overeenkomstig de in Verordening (EU) nr. 1380/2013 van het Europees Parlement en de Raad (4) vastgestelde beginselen van duurzame visserij aan te tonen dat de visserijproducten die als voeder in de biologische aquacultuur worden gebruikt, duurzaam zijn. De uit 2009 daterende FAO-richtlijnen voor de milieu-etikettering van vis en visserijproducten uit de zeevangstvisserij (5) kunnen als referentie worden gebruikt om te beoordelen of een certificeringsregeling adequaat is.
(6)
De EGTOP heeft tevens benadrukt dat in het rantsoen van zalmachtigen voldoende histidine aanwezig moet zijn om een hoog gezondheids- en welzijnsniveau voor deze soort te garanderen. Aangezien het histidinegehalte van mariene grondstoffen aanzienlijk kan verschillen afhankelijk van de soort, het seizoen en de productie-, verwerkings- en opslagomstandigheden, moet het gebruik van via fermentatie verkregen histidine worden toegestaan om te garanderen dat aan de voedingsbehoeften van zalmachtigen wordt voldaan.
(7)
Het maximale aandeel vismeel dat momenteel in voeder voor garnalen wordt toegestaan, volstaat niet om aan de voedingsbehoeften van de dieren te voldoen en moet daarom worden verhoogd. Wanneer dat nodig is om aan de kwantitatieve voedingsbehoeften te voldoen, moet het gebruik van cholesterol als voedersupplement worden toegestaan overeenkomstig de aanbevelingen in het EGTOP-verslag. Hiervoor moet biologische cholesterol worden gebruik, indien deze beschikbaar is. Indien geen biologische cholesterol beschikbaar is, mag cholesterol afkomstig uit wol, schaal- en schelpdieren of andere bronnen worden gebruikt.
(8)
De in artikel 25 duodecies, lid 2, bedoelde afwijking verstrijkt op 31 december 2014; dat lid dient derhalve te worden geschrapt.
(9)
Om ervoor te zorgen dat de kweek van jonge bestanden die afkomstig zijn van biologisch reproductiemateriaal en biologische bedrijven, voldoet aan artikel 15, lid 1, onder a), van Verordening (EG) nr. 834/2007, moeten overeenkomstig het EGTOP-verslag specifieke voorschriften worden ingevoerd voor het gebruik van plankton in het voeder voor biologische juvenielen. Plankton is noodzakelijk voor de kweek van juvenielen en wordt niet volgens de biologische voorschriften geproduceerd.
(10)
De EGTOP heeft bovendien geadviseerd de lijst van stoffen die voor reiniging en ontsmetting in de biologische aquacultuur zijn toegestaan, bij te werken, en het met name mogelijk te maken een aantal reeds opgelijste stoffen ook in de aanwezigheid van dieren te gebruiken. Bijlage VII bij Verordening (EG) nr. 889/2008 moet dienovereenkomstig worden gewijzigd.
(11)
Het toepassingsgebied van bijlage XIII bis bij Verordening (EG) nr. 889/2008, zoals omschreven in artikel 25 septies, lid 2, moet worden verduidelijkt, met name wat de houderijpraktijken betreft.
(12)
De maximaal toegestane bezettingsdichtheid voor riddervis moet worden verhoogd om beter tegemoet te komen aan de behoeften van deze soort. Bovendien moeten maximale bezettingsdichtheden voor rivierkreeften worden vastgesteld. Bijlage XIII bis bij Verordening (EG) nr. 889/2008 moet dienovereenkomstig worden gewijzigd.
(13)
Verordening (EG) nr. 889/2008 moet daarom dienovereenkomstig worden gewijzigd.
(14)
De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Regelgevend Comité voor biologische productie,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Verordening (EG) nr. 889/2008 wordt als volgt gewijzigd:
1)
Artikel 25 sexies, lid 4, wordt vervangen door:
„4. Het verzamelen van wilde aquacultuurjuvenielen voor opkweekdoeleinden is slechts in de volgende gevallen toegestaan:
a)
wanneer het de natuurlijke instroom van larven en juvenielen van vissen of schaal- en schelpdieren bij het vullen van vijvers, inperkingssystemen en afgebakende ruimten betreft;
b)
wanneer het de Europese glasaal betreft, op voorwaarde dat op de betrokken locatie een goedgekeurd beheersprogramma voor aal van toepassing is en nog geen oplossing is gevonden voor het probleem van de kunstmatige reproductie van aal;
c)
wanneer het het verzamelen van wilde juvenielen van andere soorten dan Europese aal voor opkweekdoeleinden in de traditionele extensieve aquacultuurteelt in waterrijke gebieden als ingedamde en ingedijkte brakwatervijvers, getijdengebieden en kustlagunes betreft, op voorwaarde dat:
i)
het uitzetten in overeenstemming is met de beheersmaatregelen die de relevante, voor het beheer van de betrokken visbestanden bevoegde autoriteiten hebben goedgekeurd teneinde de duurzame exploitatie van de betrokken soort te garanderen, en
ii)
de vis uitsluitend wordt gevoederd met voeder dat natuurlijk in het plaatselijke milieu voorkomt.”
.
2)
Artikel 25 septies, lid 2, wordt vervangen door:
„2. De bezettingsdichtheid en de houderijpraktijken per soort of soortengroep zijn vastgesteld in bijlage XIII bis. Bij het beoordelen van de effecten van de bezettingsdichtheid en de houderijpraktijken op het welzijn van de kweekvis wordt toezicht gehouden op de toestand van de vis (zoals schade aan de vinnen, andere verwondingen, groeitempo, vertoond gedrag en algemene gezondheid) en op de waterkwaliteit.”
.
3)
Aan artikel 25 duodecies, lid 1, wordt het volgende toegevoegd onder e):
„e)
voederproducten afgeleid van hele vis die is gevangen in visserijen die als duurzaam zijn gecertificeerd in het kader van een regeling die de bevoegde autoriteit overeenkomstig de beginselen van Verordening (EU) nr. 1380/2013 van het Europees Parlement en de Raad (6) heeft erkend.
(6) Verordening (EU) nr. 1380/2013 van het Europees Parlement en de Raad van 11 december 2013 inzake het gemeenschappelijk visserijbeleid, tot wijziging van Verordeningen (EG) nr. 1954/2003 en (EG) nr. 1224/2009 van de Raad en tot intrekking van Verordeningen (EG) nr. 2371/2002 en (EG) nr. 639/2004 van de Raad en Besluit 2004/585/EG van de Raad (PB L 354van 28.12.2013, blz. 22).”" 						
.
4)
Artikel 25 duodecies, lid 2, wordt geschrapt.
5)
Aan artikel 25 duodecies wordt het volgende lid toegevoegd:
„5. Via fermentatie verkregen histidine mag in het voederrantsoen voor zalmachtigen worden gebruikt wanneer in de in lid 1 bedoelde voederbronnen onvoldoende histidine aanwezig is om aan de voedingsbehoeften van de vis te voldoen en staarvorming te voorkomen.”
.
6)
Artikel 25 terdecies, lid 3, wordt vervangen door:
„3. Indien het natuurlijke voeder overeenkomstig lid 2 wordt aangevuld:
a)
mag het voederrantsoen van pangasius (Pangasius spp.) als genoemd in deel 9 van bijlage XIII bis maximaal 10 % vismeel of visolie van duurzame visserijen bevatten;
b)
mag het voederrantsoen van garnalen als genoemd in deel 7 van bijlage XIII bis maximaal 25 % vismeel en 10 % visolie van duurzame visserijen bevatten. Om aan de kwantitatieve voedingsbehoeften van garnalen te voldoen, mag hun rantsoen worden aangevuld met biologische cholesterol; indien geen biologische cholesterol beschikbaar is, mag niet-biologische cholesterol afkomstig uit wol, schaal- en schelpdieren of andere bronnen worden gebruikt.”
.
7)
Artikel 25 terdecies bis wordt toegevoegd:
„Artikel 25 terdecies bis
Specifieke voorschriften inzake voeder voor biologische juvenielen
Bij de larvenkweek van biologische juvenielen mag conventioneel fytoplankton en zoöplankton worden gebruikt als voeder.”
.
8)
Artikel 25 vicies, lid 6, wordt vervangen door:
„6. Voor het biologisch controleren van ectoparasieten wordt bij voorkeur gebruikgemaakt van poetsvissen en van zoetwater, zeewater en natriumchloride-oplossingen.”
.
9)
De bijlagen VII en XIII bis worden gewijzigd overeenkomstig de bijlage bij de onderhavige verordening.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de derde dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Zij is van toepassing met ingang van 1 januari 2015.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 18 december 2014.