NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 480/2014
ze dne 3. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 22 odst. 7, čl. 37 odst. 13, čl. 38 odst. 4, čl. 40 odst. 4, čl. 41 odst. 3, čl. 42 odst. 1, čl. 42 odst. 6, čl. 61 odst. 3, čl. 68 odst. 1, článek 101, čl. 125 odst. 8, čl. 125 odst. 9, čl. 127 odst. 7, čl. 127 odst. 8 a čl. 144 odst. 6 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Část druhá nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví společná ustanovení, která se vztahují na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF), jež nyní fungují ve společném rámci (dále jen „evropské strukturální a investiční fondy“ či „ESI fondy“). Třetí část uvedeného nařízení dále obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF a Fond soudržnosti, ale nevztahují se na EZFRV a ENRF, a čtvrtá část uvedeného nařízení obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, ale nevztahují se na EZFRV. Toto nařízení tedy stanoví ustanovení, která se vztahují na všechny ESI fondy, jakož i ustanovení, která se vztahují jen na EFRR a Fond soudržnosti, nebo na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF.
(2)
Je nutné stanovit podrobná pravidla týkající se kritérií pro určení výše finanční opravy, kterou může Komise uplatnit ve výkonnostním rámci na každou prioritu uvedenou v programech podporovaných z ESI fondů.
(3)
Tyto finanční opravy mohou být uplatněny jen za předpokladu, že je najednou splněno několik podmínek. Výše finanční opravy by měla být určena na základě paušálních sazeb odvozených z koeficientu vypočteného na základě rozsahu fyzického dokončení a úrovně absorpce finančních prostředků. Vnější faktory přispívající k závažnému nesplnění cílů stanovených ve výkonnostním rámci do roku 2023, vyjma faktorů vylučujících finanční opravy, by se měly zvažovat případ od případu a mohly by být důvodem pro nižší sazbu opravy, než jaká by byla uplatněna na základě koeficientu.
(4)
V ustanoveních týkajících se kritérií pro určení výše finančních oprav, které mají být uplatněny ve výkonnostním rámci, by se zvláštní příspěvek z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí měl posuzovat zvlášť.
(5)
Ustanovení o nákupu pozemků s podporou finančních nástrojů by měla být vyjasněna specifickými pravidly.
(6)
Aby rámec pro kombinování grantů na technickou podporu a finančního nástroje do jedné operace byl soudržný, je třeba, aby takové kombinování bylo dovoleno pouze pro účely technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce.
(7)
Aby bylo zajištěno, že prováděním finančních nástrojů jsou pověřeny subjekty, které mají náležitou schopnost je provádět v souladu s cíli a prioritami ESI fondů a tím nejefektivnějším způsobem, měla by být stanovena kritéria výběru těchto subjektů a také jejich úloha, závazky a odpovědnost.
(8)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení finančních nástrojů poskytujících záruky, příspěvky z programů by měly být podloženy obezřetným předběžným posouzením rizik s přihlédnutím k odpovídajícímu multiplikačnímu poměru.
(9)
Aby bylo zajištěno, že finanční nástroje jsou prováděny v souladu s platným právem, měla by být přijata zvláštní ustanovení pro jejich řízení a kontrolu, včetně auditu.
(10)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení příspěvků z programu na finanční nástroje, mělo by se jakékoli odejmutí takových příspěvků náležitě promítnout do příslušných žádostí o platby.
(11)
Pro zajištění neměnného způsobu výpočtu způsobilých kapitalizovaných subvencí úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky by měla být stanovena specifická pravidla jejich výpočtu.
(12)
Ve snaze o rychlé a efektivní poskytnutí finančních prostředků reálné ekonomice a o řádné finanční řízení při zajištění přiměřeného odměňování subjektů provádějících finanční nástroje by měla být stanovena kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušné prahové hodnoty a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů.
(13)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se při výpočtu příspěvku z veřejných zdrojů měly zohlednit příjmy z operací.
(14)
Je nezbytné stanovit metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operace s přihlédnutím k referenčním obdobím pro sektor dané operace, k ziskovosti běžně očekávané u druhu dané investice, k uplatnění zásady „znečišťovatel platí“ a případně ke kapitálu v souvislosti s relativní prosperitou daného členského státu nebo regionu.
(15)
Pro sektory by měla být stanovena referenční období, která vycházejí ze zaznamenaných a uchovaných historických údajů o projektech vytvářejících příjmy v programovém období 2007-2013.
(16)
Je nezbytné definovat náklady a příjmy, které se zohledňují při výpočtu diskontovaných čistých příjmů, jakož i podmínky pro stanovení zbytkové hodnoty a finanční diskontní sazby.
(17)
Diskontní sazba ve výši 4 %, navržená jako orientační referenční hodnota, by měla vycházet ze současné dlouhodobé míry návratnosti u mezinárodního portfolia investic vypočtené jako průměrný výnos z aktiv ve výši 3 % upravený směrem nahoru o 1 %, což odpovídá procentnímu poklesu průměrného výnosu z dlouhodobých státních dluhopisů v zemích Unie od doby, kdy byla stanovena finanční diskontní sazba pro programové období 2007-2013.
(18)
Zásada „znečišťovatel platí“ vyžaduje, aby environmentální náklady v důsledku znečištění i prevence hradili ti, kdo znečištění způsobují, a aby systémy zpoplatnění odrážely úplné náklady, včetně kapitálových nákladů, nákladů na environmentální služby, environmentálních nákladů v důsledku znečištění a nákladů na realizovaná preventivní opatření a nákladů souvisejících s nedostatkem použitých zdrojů.
(19)
Za účelem snížení administrativní zátěže by příjemcům mělo být pro výpočet nepřímých nákladů dovoleno použít stávající metody a odpovídající sazby stanovené v rámci jiných politik Unie, jsou-li tyto operace a příjemci podobné povahy.
(20)
Aby bylo zajištěno, že operace financované z ESI fondů, u kterých lze u nepřímých nákladů uplatnit paušální sazbu stanovenou v rámci jiných politik Unie, jsou podobné operacím financovaným v rámci těchto jiných politik Unie, je nezbytné definovat kategorie zásahu a investiční priority nebo opatření, pod něž tyto operace spadají.
(21)
Měla by být vytvořena metodika přezkumu kvality velkých projektů. Přezkum kvality provedený nezávislými odborníky je nezbytnou podmínkou pro to, aby členský stát mohl Komisi předložit velký projekt prostřednictvím oznamovacího postupu stanoveného v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(22)
Rozhodne-li se členský stát použít oznamovací postup, měl by se rozhodnout, zda má být daný velký projekt posouzen nezávislými odborníky za technické pomoci Komise, nebo po dohodě s Komisí jinými nezávislými odborníky.
(23)
Mezi hlavní faktory určující, zda bude výsledek přezkumu kvalitní a spolehlivý, patří kapacita, způsobilost a nestrannost nezávislých odborníků provádějících přezkum kvality velkých projektů. Pro zajištění spolehlivosti a vysoké úrovně práce odborníků na přezkumu kvality by tudíž měly být stanoveny jisté požadavky na nezávislé odborníky. Tato kritéria by měli splňovat všichni nezávislí odborníci bez ohledu na to, zda je jejich činnost podpořena technickou pomocí z podnětu Komise nebo členským státem. Povinností členského státu by mělo být ověřit, zda nezávislí odborníci tyto požadavky splňují, a to ještě předtím, než Komisi požádá o souhlas s výběrem nezávislých odborníků.
(24)
Jelikož Komisi mohou být prostřednictvím oznamovacího postupu předloženy pouze velké projekty, které byly nezávislými odborníky ohodnoceny pozitivně, je nezbytné stanovit pro tento účel jasná kritéria. Je také nutné stanovit fáze tohoto přezkumu a parametry pro posouzení kvality, jež mají být při přezkumu použity, aby bylo zajištěno, že přezkum kvality každého velkého projektu je založen na stejném metodickém přístupu a že přezkum kvality je prováděn způsobem, jenž přispěje ke zlepšení kvality velkých projektů, které jsou předmětem tohoto přezkumu.
(25)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 požaduje, aby řídicí orgán zřídil systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících operací. Je proto nezbytné stanovit seznam údajů, které mají být v uvedeném systému zaznamenávány a uchovávány.
(26)
Některé údaje jsou relevantní pouze pro určité druhy operací nebo pro některé z ESI fondů; použitelnost požadavků na údaje je proto třeba upřesnit. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1304/2013 (2) stanoví konkrétní požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů o jednotlivých účastnících operací podporovaných z ESF, ke kterým je třeba přihlédnout.
(27)
Seznam údajů by měl zohlednit požadavky na podávání zpráv stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízeních o jednotlivých fondech, aby bylo zajištěno, že pro každou operaci existují údaje nezbytné pro finanční řízení a monitorování, včetně údajů nutných k vypracování žádostí o platby, účetních závěrek a zpráv o provádění operace, a to v podobě, ve které je lze snadno shromažďovat a upravovat. Tento seznam by měl zohlednit fakt, že některé základní údaje o operacích v počítačové podobě jsou nezbytné pro účinné finanční řízení operací a splnění požadavku na zveřejňování základních informací o operacích. Pro účinné plánování a provádění ověřování a auditů jsou nutné některé další údaje.
(28)
Seznam údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, by neměl předjímat technické vlastnosti ani strukturu počítačových systémů vytvořených řídicími orgány, ani předurčovat formát zaznamenaných a uchovávaných údajů, nejsou-li v tomto nařízení výslovně uvedeny. Seznam by rovněž neměl předjímat způsob, jakým se údaje do systému zadávají nebo se v něm generují; v některých případech mohou údaje obsažené v seznamu vyžadovat zadání vícero hodnot. Je však nezbytné stanovit některá pravidla ohledně povahy těchto údajů, aby bylo zajištěno, že řídicí orgán je schopen splnit své povinnosti, pokud jde o monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně případů, kdy to vyžaduje zpracování údajů o jednotlivých účastnících.
(29)
Aby mohla být prováděna kontrola a audit výdajů v rámci operačních programů, je nutné stanovit kritéria, kterými by se měla řídit auditní stopa, aby byla považována za adekvátní.
(30)
V souvislosti s auditní činností podle nařízení (EU) č. 1303/2013 je nezbytné stanovit, že Komise i členské státy by měly zabránit jakémukoli neoprávněnému zveřejnění osobních údajů či přístupu k nim, a specifikovat účely, pro které Komise a členské státy mohou tyto údaje zpracovávat.
(31)
Za audit operací odpovídá auditní orgán. Aby byly rozsah a účinnost auditů adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(32)
Je nezbytné podrobně stanovit základ pro výběr vzorku operací, u nichž má být proveden audit, kterým by se měl auditní orgán řídit při vypracování či schvalování metody výběru vzorků, a dále stanovit jednotku pro výběr vzorku, určitá technická kritéria, která mají být použita při výběru vzorku, a případně faktory, které mají být zohledněny při výběru doplňkových vzorků.
(33)
Auditní orgán by měl vypracovat výrok auditora zahrnující účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 1303/2013. Aby byly rozsah a obsah auditů účetních závěrek adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(34)
Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy při uplatňování finančních oprav v souladu se zásadou proporcionality, je nezbytné stanovit kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy nedostatků a kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a stanovit kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
(35)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví následující ustanovení, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
ustanovení, kterými se doplňuje část druhá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ENRF (dále jen „ESI fondy“), pokud jde o:
i)
kritéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci,
ii)
pravidla týkající se finančních nástrojů, pokud jde o:
-
další zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků a spojení technické podpory s finančními nástroji,
-
další zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje, souvisejících kritérií výběru a produktů, jež lze prostřednictvím finančních nástrojů poskytovat,
-
pravidla týkající se řízení a kontroly některých finančních nástrojů, včetně kontrol, které mají být prováděny řídicími a auditními orgány, opatření pro uchovávání podkladů, prvků, které mají být doloženy podklady, a řídicích, kontrolních a auditních mechanismů,
-
pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby,
-
zvláštní pravidla týkající se zavedení systému kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky,
-
zvláštní pravidla ohledně kritérií pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušných prahových hodnot a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů,
iii)
metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací, které po dokončení vytvářejí čistý příjem,
iv)
paušální sazbu u nepřímých nákladů a související metody uplatňované v jiných politikách Unie;
b)
ustanovení, kterými se doplňuje část třetí uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů;
c)
ustanovení, kterými se doplňuje část čtvrtá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, pokud jde o:
i)
pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci monitorovacího systému zavedeného řídicím orgánem zaznamenat a uchovat v elektronické podobě,
ii)
podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídicího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců podpory,
iii)
rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodiku výběru vzorku operací,
iv)
podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise,
v)
podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritérií, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a kritérií pro uplatnění paušální sazby nebo extrapolovaných finančních oprav.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST DRUHÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA ESI FONDY
ODDÍL I
KRitéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Článek 2
Stanovení výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy, již má Komise uplatnit v souladu s čl. 22 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, je paušální sazba stanovená na základě poměru mezi průměrem hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění podle výkonnostního rámce a konečnou mírou plnění finančního ukazatele podle uvedeného výkonnostního rámce (dále jen „koeficient plnění/absorpce“).
2. Koeficient plnění/absorpce se vypočte následujícím způsobem:
a)
konečná hodnota dosažená u každého ukazatele výstupů a klíčového kroku provádění zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnými cílovými hodnotami, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty;
b)
stanoví se průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
c)
konečná hodnota dosažená u finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnou cílovou hodnotou, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
d)
průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí konečnou mírou plnění finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority.
3. Týká-li se priorita více než jednoho ESI fondu nebo kategorie regionů, vypočte se koeficient plnění/absorpce zvlášť pro každý ESI fond nebo kategorii regionů.
Článek 3
Výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy je stanovena následovně:
a)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 65 %, ale vyššího než 60 % se uplatní paušální sazba ve výši 5 %;
b)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 60 %, ale vyššího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 10 %;
c)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 25 %.
2. Paušální sazba se uplatní na příspěvky z ESI fondů určené na základě výdajů vykázaných členským státem v rámci priority, která splňuje podmínky uvedené v čl. 22 odst. 7 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to po uplatnění jakýchkoli jiných finančních oprav.
U priorit týkajících se více než jednoho ESI fondu či kategorie regionů se paušální sazba uplatní na každý jednotlivý ESI fond nebo kategorii regionů.
3. Vnější faktory, které se podílely na závažném nesplnění cílů, jež nejsou uvedeny v čl. 22 odst. 7 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, se posuzují případ od případu. Paušální opravu podle odstavce 1 lze snížit až o 50 % při zvážení rozsahu vlivu těchto faktorů na závažné nesplnění cílů.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 1 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
ODDÍL II
Finanční nástroje
Článek 4
Zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční nástroje financované z EFRR, Fondu soudržnosti a EZFRV mohou podporovat investice, které zahrnují nákup nezastavěných i zastavěných pozemků za částku nepřevyšující 10 % příspěvku z programu vyplaceného konečnému příjemci. V případě záruk se toto procento použije na částku příslušné půjčky nebo jiných rizikových nástrojů.
2. Pokud je konečným příjemcům poskytována podpora z finančních nástrojů na investice do infrastruktury s cílem podpořit rozvoj nebo obnovu měst, hraniční hodnota uvedená v odstavci 1 činí 20 %.
3. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech operací týkajících se ochrany životního prostředí se řídicí orgán může od hraničních hodnot uvedených v odstavcích 1 a 2 odchýlit.
Článek 5
Spojení technické podpory s finančními nástroji
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Granty na technickou podporu lze kombinovat s finančními nástroji do jediné operace podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 pouze za účelem technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce, který má být takovou operací podpořen.
Článek 6
Zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Subjekty provádějící finanční nástroje vykonávají své povinnosti v souladu s platným právem a jednají s takovou mírou odborné péče, efektivity, transparentnosti a pečlivosti, jaká se očekává od profesionálního subjektu se zkušenostmi v provádění finančních nástrojů. Tyto subjekty zajistí, aby:
a)
koneční příjemci získávající podporu z finančních nástrojů byli vybíráni s řádným přihlédnutím k povaze finančního nástroje a potenciální ekonomické životnosti investičních projektů, které mají být financovány. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů;
b)
koneční příjemci byli informováni o tom, že financování je poskytováno z programů spolufinancovaných ESI fondy, a to v souladu s požadavky stanovenými v článku 115 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF a Fond soudržnosti, v čl. 66 odst. 1 písm. c) bodu i) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (3) pro EZFRV a v souladu s budoucím právním aktem Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory v rámci námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020 („nařízení o ENRF“) pro ENRF;
c)
podpora z finančních nástrojů byla poskytována způsobem, který je přiměřený a který co nejméně narušuje hospodářskou soutěž;
d)
preferenční odměňování soukromých investorů nebo veřejných investorů působících podle zásady tržního hospodářství, jak je uvedeno v čl. 37 odst. 2 písm. c) a čl. 44 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, bylo přiměřené rizikům, která tito investoři přijímají, a omezené na minimum nutné k přilákání takových investorů, což je zajištěno podmínkami a procesními zárukami.
2. Jelikož přímá finanční odpovědnost řídicího orgánu vůči subjektům provádějícím finanční nástroje nebo konečným příjemcům, jakož i jeho odpovědnost, pokud jde o jiný dluh či závazek finančního nástroje, nesmí překročit částku přidělenou řídicím orgánem na finanční nástroj podle příslušných dohod o financování, subjekty provádějící finanční nástroje zajistí, aby vůči řídicímu orgánu nebyly uplatňovány žádné nároky nad částku jím přidělenou na finanční nástroj.
3. Subjekty provádějící finanční nástroje jsou odpovědné za úhradu příspěvků z programu vykazujících nesrovnalosti spolu s úrokem a dalšími výnosy z těchto příspěvků.
Subjekty provádějící finanční nástroje však za úhradu částek uvedených v prvním pododstavci nejsou odpovědné, doloží-li v případě jednotlivé nesrovnalosti splnění těchto kumulativních podmínek:
a)
k nesrovnalosti došlo na úrovni konečných příjemců, nebo v případě fondu fondů na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo konečných příjemců;
b)
subjekty provádějící finanční nástroje vyhověly ustanovením odstavce 1 tohoto článku, pokud jde o příspěvky z programu vykazující nesrovnalost;
c)
částky vykazující nesrovnalost nebylo možné získat zpět navzdory tomu, že subjekty provádějící finanční nástroje s náležitou péčí podnikly veškerá použitelná smluvní a právní opatření.
Článek 7
Kritéria pro výběr subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výběru subjektu, který má provádět finanční nástroj, v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a čl. 38 odst. 4 písm. b) body ii) a iii) nařízení (EU) č. 1303/2013, se řídicí orgán ujistí, že tento subjekt splňuje následující minimální podmínky:
a)
je podle unijního a vnitrostátního práva oprávněn vykonávat příslušné prováděcí úkoly;
b)
má přiměřenou ekonomickou a finanční životaschopnost;
c)
má přiměřenou schopnost provádět finanční nástroj, včetně organizační struktury a rámce správy a řízení, která pro řídicí orgán představuje nezbytnou jistotu;
d)
disponuje systémem účinné a efektivní vnitřní kontroly;
e)
používá účetní systém, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé informace;
f)
souhlasí s tím, aby byl auditován auditními orgány členského státu, Komisí a Evropským účetním dvorem.
2. Při výběru subjektu podle odstavce 1 řídicí orgán náležitě zohlední povahu finančního nástroje, který má být prováděn, předchozí zkušenosti subjektu s prováděním podobných finančních nástrojů, odbornost a zkušenosti navrhovaných členů týmu a provozní a finanční způsobilost subjektu. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů. Použijí se alespoň následující kritéria výběru:
a)
podloženost a věrohodnost metodiky určování a hodnocení finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců;
b)
výše nákladů a poplatků spojených s řízením souvisejících s prováděním finančního nástroje a navrhovaná metodika jejich výpočtu;
c)
podmínky uplatňované v souvislosti s podporou poskytovanou konečným příjemcům, včetně cen;
d)
schopnost obstarat prostředky na investice do konečných příjemců doplňující příspěvky z programu;
e)
schopnost doložit další činnost kromě stávající činnosti;
f)
v případech, kdy subjekt provádějící finanční nástroj přidělí do finančního nástroje vlastní finanční prostředky nebo se podílí na riziku, opatření navrhovaná ke sladění zájmů a zmírnění případných střetů zájmů.
3. Pokud subjekt, který provádí fond fondů, včetně EIB, svěří prováděcí úkoly dále finančnímu zprostředkovateli, musí zajistit, aby tento finanční zprostředkovatel splňoval požadavky a kritéria uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 8
Zvláštní pravidla týkající se záruk poskytovaných prostřednictvím finančních nástrojů
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pokud finanční nástroje poskytují záruky, musí být splněny následující požadavky:
a)
mezi částkou příspěvku z programu vyčleněnou na pokrytí očekávaných i neočekávaných ztrát z nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik, které mají být kryté zárukami, a hodnotou odpovídajících vyplacených nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik musí existovat přiměřený multiplikační poměr;
b)
multiplikační poměr se stanoví pomocí obezřetného předběžného hodnocení rizik konkrétního záručního produktu, který má být poskytnut, s přihlédnutím ke konkrétním tržním podmínkám, investiční strategii dotyčného finančního nástroje a zásadám hospodárnosti a efektivnosti. Toto předběžné posouzení rizik je možné revidovat, je-li to odůvodněno pozdějšími tržními podmínkami;
c)
příspěvek z programu vyčleněný na proplacení záruk musí vycházet z tohoto předběžného hodnocení rizik;
d)
nevyplatil-li finanční zprostředkovatel nebo subjekt, jenž má prospěch ze záruk, plánovanou částku nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik konečným příjemcům, způsobilé výdaje se úměrně sníží.
Článek 9
Řízení a kontrola finančních nástrojů zřízených na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni
(Čl. 40 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje zřízené na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni podle čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 řídicí orgán zajistí, aby:
a)
operace byla v souladu s platným právem, příslušným programem a příslušnou dohodou o financování, a to jak v průběhu hodnocení a výběru operace, tak v průběhu zřizování a provádění finančního nástroje;
b)
dohody o financování obsahovaly ustanovení o auditních požadavcích a auditní stopě podle bodu 1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
řídicí kontroly byly po celou dobu programového období a během zřizování a provádění finančních nástrojů prováděny v souladu s čl. 125 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF a v souladu s čl. 58 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 pro EZFRV;
d)
podklady k výdajům vykázaným jako způsobilé:
i)
byly pro danou operaci uchovávány řídicím orgánem, finančním zprostředkovatelem, nebo subjektem provádějícím fond fondů, je-li daný finanční nástroj prováděn prostřednictvím fondu fondů, aby byly poskytnuty důkazy o tom, že finanční prostředky byly použity k zamýšleným účelům, že byl dodržen soulad s platným právem a že byla splněna kritéria a podmínky pro financování v rámci příslušných programů,
ii)
byly k dispozici za účelem ověření legality a správnosti výdajů vykázaných Komisi;
e)
mezi podklady pro ověřování souladu s právem Unie a členských států a s podmínkami financování byly alespoň:
i)
dokumenty o zřízení finančního nástroje,
ii)
dokumenty uvádějící výši příspěvku na finanční nástroj z každého programu a v rámci každé prioritní osy, výdaje způsobilé v rámci programů a úrok a další výnosy vytvářené podporou z ESI fondů a opakované použití prostředků připadajících na podporu z ESI fondů v souladu s články 43 a 44 nařízení (EU) č. 1303/2013,
iii)
dokumenty o fungování finančního nástroje, včetně dokumentů týkajících se monitorování, podávání zpráv a ověřování,
iv)
dokumenty dokládající soulad s články 43, 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013,
v)
dokumenty týkající se ukončení příspěvků z programů a ukončení finančního nástroje,
vi)
dokumenty o nákladech a poplatcích spojených s řízením,
vii)
formuláře žádostí nebo rovnocenné doklady předložené konečnými příjemci spolu s podklady, včetně podnikatelských plánů a případně předchozích ročních účetních závěrek,
viii)
kontrolní seznamy a zprávy od subjektů provádějících finanční nástroj, jsou-li k dispozici,
ix)
prohlášení učiněná v souvislosti s podporou de minimis, je-li to na místě,
x)
dohody podepsané v souvislosti s podporou poskytnutou prostřednictvím finančního nástroje, zahrnující kapitál, půjčky, záruky nebo jiné formy investic poskytnutých konečným příjemcům,
xi)
důkazy o tom, že podpora poskytnutá prostřednictvím finančního nástroje byla použita k zamýšlenému účelu,
xii)
záznamy o finančních tocích mezi řídicím orgánem a finančním nástrojem a v rámci finančního nástroje na všech úrovních až ke konečným příjemcům a v případě záruk důkaz, že příslušné půjčky byly vyplaceny,
xiii)
oddělené záznamy nebo účetní kódy pro příspěvek z programu vyplacený nebo záruku vyčleněnou finančním nástrojem ve prospěch konečného příjemce.
2. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EZFRV auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s článkem 59 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (4).
3. Provádí-li finanční nástroje EIB podle čl. 38 odst. 4 písm. b) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, pak:
a)
řídicí orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla ověřování operací na místě ve smyslu čl. 125 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
auditní orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla audity operací.
Auditní orgán vychází ve výroku auditora z informací poskytnutých pověřenou společností.
4. Neexistuje-li společný rámec stanovený Komisí, na nějž se odkazuje v odstavci 3, řídicí orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky ověřování na místě a auditní orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky auditů.
Článek 10
Pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby
(Čl. 41 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Členské státy a řídicí orgány mohou odejmout příspěvky z programů na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 a na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení prováděné v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pouze pokud tyto příspěvky nebyly již zahrnuty v žádosti o platbu podle článku 41 uvedeného nařízení. Pokud však jde o finanční nástroje podporované z EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF, mohou být příspěvky rovněž odejmuty, je-li příští žádost o platbu změněna tak, aby příslušné výdaje byly odejmuty nebo nahrazeny.
Článek 11
Systém kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky
(Čl. 42 odst. 1 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované subvence úrokových sazeb i subvence poplatků za záruky podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných platebních závazků pro účely a období stanovené v uvedeném článku a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
Článek 12
Kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Řídicí orgán vypočte náklady a poplatky spojené s řízením, které lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, na základě následujících výkonnostních kritérií podle čl. 42 odst. 5 uvedeného nařízení:
a)
výplata příspěvků poskytnutých z programu ESI fondů;
b)
prostředky získané zpět z investic nebo z uvolněných prostředků vyčleněných na smlouvy o zárukách;
c)
kvalita opatření doprovázejících investici před investičním rozhodnutím maximalizovat její dopad a po něm a
d)
přínos finančního nástroje k cílům a výstupům programu.
2. Řídicí orgán informuje monitorovací výbor zřízený podle článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 o opatřeních ohledně výkonnostně založeného výpočtu vynaložených nákladů nebo poplatků spojených s řízením a správou finančního nástroje. Monitorovací výbor dostává každoročně zprávy o nákladech a poplatcích spojených s řízením skutečně zaplacených v předchozím kalendářním roce.
Článek 13
Prahové hodnoty pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením
(Čl. 42 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. V případě subjektu, který provádí fond fondů, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, překročit:
a)
3 % v prvních 12 měsících od podpisu dohody o financování, 1 % v dalších 12 měsících a poté 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do fondu fondů, vypočtených poměrným dílem ode dne uskutečnění platby do fondu fondů až do konce způsobilého období, do zpětné úhrady řídicímu orgánu nebo do dne ukončení, podle toho, co nastane dříve, a
b)
0,5 % za rok z příspěvků z programu vyplacených z fondu fondů finančním zprostředkovatelům a vypočtených poměrným dílem od okamžiku uskutečnění platby z fondu fondů až do zpětné úhrady do fondu fondů, konce období způsobilosti nebo do dne ukončení podle toho, co nastane dříve.
2. V případě subjektů provádějících finanční nástroje poskytující kapitál, půjčky, záruky a mikroúvěry, včetně jejich kombinací s granty, subvencemi úrokových sazeb nebo subvencemi poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, překročit:
a)
základní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok v prvních 24 měsících od podpisu dohody o financování a poté 1 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných podle příslušné dohody o financování, vypočtených poměrným dílem ode dne podpisu příslušné dohody o financování až do konce období způsobilosti, do zpětné úhrady příspěvků řídicímu orgánu nebo do fondu fondů, nebo do data ukončení podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje ve všech ostatních případech 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do finančního nástroje, vypočtených poměrným dílem od data uskutečnění platby do finančního nástroje až do konce doby způsobilosti, zpětné úhrady řídicímu orgánu či do fondu fondů, nebo do data ukončení finančního nástroje podle toho, co nastane dříve, a
b)
výkonnostní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě kapitálu a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě odpisů, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě půjček a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iii)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 1,5 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných na dosud nesplacené smlouvy o zárukách ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 a z opětovně využitých zdrojů připadajících na příspěvky z programu, vypočtených poměrným dílem ode dne vyčlenění až do splatnosti smlouvy o záruce, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iv)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě mikroúvěru a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
v)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 0,5 % z částky grantu uhrazené ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení ve prospěch konečných příjemců.
Ustanovení tohoto odstavce se použijí na subjekt provádějící finanční nástroj poskytující záruky bez ohledu na to, zda stejný subjekt provádí fond fondů, s výhradou ustanovení odstavce 4.
3. Souhrnná částka nákladů a poplatků spojených s řízením v průběhu období způsobilosti stanoveného v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 nesmí přesáhnout:
a)
u fondu fondů 7 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do fondu fondů;
b)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 20 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
c)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 8 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
d)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
e)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
f)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 6 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje.
4. Pokud stejný subjekt provádí fond fondů a finanční nástroj, částky způsobilých nákladů a poplatků spojených s řízením uvedené v odstavcích 1 a 2 ani hraniční hodnoty uvedené v odstavci 3 nelze kumulovat v případě stejných příspěvků z programu nebo stejných reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu.
5. Pokud většinu kapitálu investovaného do finančních zprostředkovatelů poskytujících kapitál poskytují soukromí investoři nebo veřejní investoři působící podle zásady tržního hospodářství a příspěvek z programu je poskytnut za podmínek platných pro soukromé investory, náklady a poplatky spojené s řízením musí odpovídat tržním podmínkám a nesmí být vyšší než náklady a poplatky spojené s řízením hrazené soukromými investory.
6. Prahové hodnoty stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 lze překročit, účtuje-li je subjekt provádějící finanční nástroj nebo případně fond fondů, který byl vybrán v souladu s platnými pravidly ve výběrovém řízení, během kterého se prokázala potřeba vyšších nákladů a poplatků spojených s řízením.
Článek 14
Úhrada kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být uhrazeny jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných nákladů a poplatků spojených s řízením, jež mají být zaplaceny po období způsobilosti za období uvedené v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující mikroúvěr, nesmí překročit 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě půjček, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
3. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující kapitál, nesmí překročit 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě kapitálu, který teprve má být do finančního nástroje vrácen, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
4. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
ODDÍL III
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací vytvářejících čistý příjem
Článek 15
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pro účely použití metody uvedené v čl. 61 odst. 3 prvním pododstavci písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 se diskontovaný čistý příjem operace vypočte odečtením diskontovaných nákladů od diskontovaného příjmu a případně přičtením zbytkové hodnoty investice.
2. Diskontovaný čistý příjem operace se vypočte za konkrétní referenční období pro sektor dané operace, jak je uvedeno v příloze I. Období provádění operace je součástí referenčního období.
3. Příjmy a náklady se stanoví inkrementální metodou na základě srovnání příjmů a nákladů ve scénáři s novou investicí s příjmy a náklady ve scénáři bez nové investice.
Představuje-li operace nové aktivum, příjmy a náklady se rozumí příjmy a náklady nové investice.
4. Pokud daň z přidané hodnoty není způsobilým výdajem podle čl. 69 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, výpočet diskontovaného čistého příjmu vychází z hodnot bez daně z přidané hodnoty.
Článek 16
Stanovení příjmů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se příjmy stanoví následovně:
a)
poplatky za užívání, jsou-li účtovány, se stanoví v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a ve vhodných případech zohlední finanční přiměřenost;
b)
příjmy neobsahují převody ze státních nebo regionálních rozpočtů ani vnitrostátních systémů veřejného pojištění;
c)
pokud operace přidává nová aktiva ke stávající službě či infrastruktuře, zohlední se jak příspěvky od nových uživatelů, tak příspěvky od stávajících uživatelů nové nebo rozšířené služby či infrastruktury.
Článek 17
Stanovení nákladů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se zohlední následující náklady, které vzniknou během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2:
a)
náklady na výměnu vybavení s krátkou životností pro zajištění technického fungování operace;
b)
fixní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například náklady na zaměstnance, údržbu a opravy, obecné řízení a správu a pojištění;
c)
variabilní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například spotřeba surovin, energie, jiného spotřebního materiálu a veškerá údržba a opravy nezbytné k prodloužení životnosti operace.
Článek 18
Zbytková hodnota investice
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pokud je předpokládaná životnost aktiv operace delší než referenční období uvedené v čl. 15 odst. 2, určí se jejich zbytková hodnota vypočtením čisté současné hodnoty peněžních toků ve zbývajících letech životnosti operace. Za řádně odůvodněných okolností lze použít i jiné metody výpočtu zbytkové hodnoty.
2. Zbytková hodnota investice se započte do výpočtu diskontovaného čistého příjmu pouze tehdy, pokud příjmy převažují nad náklady podle článku 17.
Článek 19
Diskontování peněžních toků
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výpočtu nákladů a příjmů se zohlední pouze peněžní toky, které mají být vyplaceny či získány danou operací. Peněžní toky se stanovují pro každý rok, ve kterém jsou vyplaceny nebo získány danou operací během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2.
2. Do výpočtu se nezapočítávají nepeněžní účetní položky, jako jsou například odpisy, veškeré rezervy pro budoucí náklady na výměnu vybavení a rezervy pro nepředvídatelné události.
3. Peněžní toky jsou diskontovány až do současnosti finanční diskontní sazbou ve výši 4 % v reálných hodnotách, což je orientační referenční hodnota pro operace, které mají podobu veřejných investic a jsou spolufinancovány z ESI fondů.
4. Členské státy mohou uplatnit jinou než 4 % finanční diskontní sazbu, poskytnou-li pro takovou jinou referenční hodnotu odůvodnění a zajistí-li její důsledné uplatňování u podobných operací ve stejném sektoru.
5. Jiné než 4 % referenční hodnoty mohou opravňovat tyto důvody:
a)
konkrétní makroekonomické podmínky daného členského státu, mezinárodní makroekonomické trendy a konjunktury; nebo
b)
povaha investora nebo forma provádění, např. partnerství veřejného a soukromého sektoru; nebo
c)
povaha dotyčného sektoru.
6. Při stanovení vlastních finančních diskontních sazeb členské státy provedou odhad průměrné dlouhodobé návratnosti alternativního bezrizikového investičního koše, ať už domácího či zahraničního, který považují za nejvíce relevantní. Příjemci budou o odlišných finančních diskontních sazbách informováni.
ODDÍL IV
Definice paušální sazby pro nepřímé náklady a související metody uplatňované v jiných politikách unie
Článek 20
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení (EU) č. 1290/2013
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 29 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013 u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 056, 057 nebo 060 až 065 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 (5) a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b), odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. a) a c) a odst. 4 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6);
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 04 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17, 26 nebo 35 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení. Je-li operace programována podle článků 17 a 26 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou brány v potaz pouze operace prováděné operační skupinou v rámci evropského inovačního partnerství financovanou podle čl. 35 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 28, 37 nebo čl. 41 odst. 5 budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
Článek 21
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení č. 966/2012
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 124 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 085, 086 nebo 087 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 5 písm. a) a odst. 6 písm. d) nařízení (EU) č. 1301/2013;
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 01 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k podpoře přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude efektivně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17 a 25 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 4 nebo 5 uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 36, 38, čl. 39 odst. 1, čl. 46 odst. 1 písm. e) a i), článkem 54, čl. 79c odst. 1 písm. b) budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
KAPITOLA III
Ustanovení, kterými se doplňuje část třetí nařízení (EU) č. 1303/2013, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů
Článek 22
Požadavky na nezávislé odborníky provádějící přezkum kvality
(Čl. 101 čtvrtý odstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Přezkum kvality velkých projektů podle čl. 101 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 provádějí nezávislí odborníci, kteří:
a)
mají značné technické zkušenosti se všemi fázemi projektového cyklu;
b)
mají rozsáhlé mezinárodní zkušenosti s příslušnými investičními sektory;
c)
mají značné odborné znalosti, pokud jde o analýzu a hodnocení socioekonomických přínosů;
d)
mají značné znalosti a zkušenosti v oblasti příslušného práva, politik a postupů Unie;
e)
jsou nezávislí na všech orgánech přímo nebo nepřímo zainteresovaných na schvalování, provádění nebo provozu velkého projektu;
f)
nemají v souvislosti s velkým projektem střet zájmů na žádné úrovni;
g)
nemají žádný obchodní zájem v souvislosti s velkým projektem;
h)
disponují nezbytnými jazykovými znalostmi.
2. Navrhne-li členský stát pověřit jiné nezávislé odborníky než ty, kterým je z podnětu Komise poskytnuta technická pomoc v souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013, podá v souladu s čl. 101 třetím odstavcem uvedeného nařízení žádost o souhlas Komise. Tento souhlas musí být podložen dokumenty dokládajícími skutečnost, že odborníci vyhovují požadavkům stanoveným v odstavci 1 tohoto článku.
Komise informuje členský stát o tom, zda s návrhem týkajícím se nezávislých odborníků souhlasí, do tří měsíců od podání žádosti.
Článek 23
Přezkum kvality velkých projektů
(Čl. 101 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Nezávislí odborníci provádějí posouzení na základě informací uvedených v čl. 101 prvním pododstavci písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013. Nezávislí odborníci mohou požádat o doplňující údaje k těmto informacím, považují-li je za nutné pro přezkum kvality.
Členský stát a nezávislí odborníci se mohou dohodnout na tom, že součástí činnosti na přezkumu kvality budou kontroly na místě.
Nezávislí odborníci mohou se souhlasem členských států konzultovat s Komisí příslušné otázky týkající se státní podpory za účelem jejich vyhodnocení.
2. Nezávislí odborníci za účelem přezkumu kvality vykonají následující kroky:
a)
nezávislí odborníci ověří, že operace je velkým projektem ve smyslu článku 100 nařízení (EU) č. 1303/2013, že tento velký projekt není dokončenou operací ve smyslu čl. 2 odst. 14 a čl. 65 odst. 6 uvedeného nařízení a že velký projekt je součástí příslušného operačního programu;
b)
nezávislí odborníci zkontrolují úplnost, konzistentnost a přesnost informací podle čl. 101 prvního pododstavce písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013, poskytnutých ve formátu uvedeném v čl. 101 pátém pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
nezávislí odborníci ohodnotí kvalitu velkého projektu na základě kritérií uvedených v příloze II tohoto nařízení;
d)
nezávislí odborníci vypracují zprávu o nezávislém přezkumu kvality ve formátu uvedeném v čl. 102 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013. Ve zprávě o nezávislém přezkumu kvality nezávislí odborníci jednoznačným způsobem uvedou a odůvodní svoje stanoviska týkající se prvků uvedených v tomto odstavci.
3. Velký projekt je přezkumem kvality ohodnocen pozitivně ve smyslu čl. 102 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud nezávislí odborníci shledají, že byla splněna všechna kritéria uvedená v příloze II tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST ČTVRTÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA EFRR, ESF, FOND SOUDRŽNOSTI A ENRF
ODDÍL I
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
Článek 24
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
(Čl. 125 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Informace o údajích, které je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě pro každou operaci v rámci systému pro monitorování zřízeného podle čl. 125 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou uvedeny v příloze III tohoto nařízení.
2. Údaje se zaznamenávají a uchovávají pro každou operaci, včetně případně údajů o jednotlivých účastnících, za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, finančního řízení, ověřování a auditu. Možná musí být také kumulativní agregace těchto údajů za celé programové období. V případě ESF se údaje zaznamenávají a uchovávají tak, aby řídicím orgánům umožňovaly provádět úkoly spojené s monitorováním a hodnocením v souladu s požadavky stanovenými v článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v článcích 5 a 19 nařízení (EU) č. 1304/2013 a v přílohách I a II uvedeného nařízení.
3. Je-li operace podporována více než jedním operačním programem, prioritou, fondem nebo v rámci více než jedné kategorie regionů, informace uvedené v řádcích 23 až 113 přílohy III se zaznamenávají tak, aby bylo možné v těchto údajích vyhledávat podle operačního programu, priority, fondu nebo kategorie regionu. Podobně musí být možné vyhledávat v údajích o ukazatelích uvedených v řádcích 31 až 40 přílohy III podle investiční priority a případně pohlaví.
ODDÍL II
Auditní stopa a používání údajů shromážděných při auditech
Článek 25
Podrobné minimální požadavky na auditní stopu
(Čl. 125 odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány, jsou následující:
a)
auditní stopa umožňuje ověření uplatňování kritérií výběru stanovených monitorovacím výborem pro operační program;
b)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými účetními záznamy a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
c)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článku 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými údaji o výstupech či výsledcích a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, případně včetně dokladů o metodě stanovení standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
d)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a čl. 68 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa podle potřeby dokládá a odůvodňuje metodu výpočtu a základ, na němž bylo rozhodnuto o paušálních sazbách, a způsobilé přímé náklady nebo náklady vykázané v rámci jiných vybraných kategorií, u kterých se uplatní paušální sazba;
e)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, s čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1304/2013 a s článkem 20 nařízení (EU) č. 1299/2013 auditní stopa umožňuje doložení způsobilých přímých nákladů, u kterých se uplatní paušální sazba;
f)
auditní stopa umožňuje ověření platby příspěvku z veřejných zdrojů příjemci;
g)
u každé operace, je-li to na místě, auditní stopa obsahuje technické specifikace a plán financování, dokumenty týkající se schválení grantu, dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek, zprávy od příjemce a zprávy o provedených ověřováních a auditech;
h)
auditní stopa obsahuje informace o řídicích kontrolách a o provedených auditech operací;
i)
aniž je dotčen čl. 19 odst. 3 a přílohy I a II nařízení (EU) č. 1304/2013, auditní stopa umožňuje sesouhlasení údajů týkajících se ukazatelů výstupů operace s cíli a vykázanými údaji a výsledkem programu;
j)
u finančních nástrojů auditní stopa obsahuje podklady uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení.
U nákladů uvedených v písmenech c) a d) auditní stopa umožňuje ověřování metody výpočtu použité řídicím orgánem z hlediska souladu s čl. 67 odst. 5 a čl. 68 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) č. 1304/2013.
2. Řídicí orgán zajistí, aby existoval záznam o totožnosti a umístění subjektů uchovávajících všechny podklady, které jsou nutné k tomu, aby auditní stopa splňovala minimální požadavky uvedené v odstavci 1.
Článek 26
Používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise
(Čl. 127 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránila jakémukoli neoprávněnému zveřejnění údajů shromážděných Komisí v průběhu auditů či přístupu k nim.
2. Údaje shromážděné v průběhu auditů používá Komise výlučně za účelem plnění svých povinností podle článku 75 nařízení (EU) č. 1303/2013. Ke shromážděným údajům má přístup Evropský účetní dvůr i Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Shromážděné údaje nesmí být bez výslovného souhlasu členského státu, který tyto údaje poskytl, zaslány jiným osobám v členských státech či v orgánech Unie než těm, jejichž náplň práce vyžaduje přístup k těmto údajům v souladu s příslušnými pravidly.
ODDÍL III
Rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodika pro výběr vzorku operací
Článek 27
Audity operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity operací se provádějí za každé účetní období na vzorku operací vybraném metodou stanovenou či schválenou auditním orgánem v souladu s článkem 28 tohoto nařízení.
2. Audity operací se provádějí na základě podkladů, jež představují auditní stopu, a ověřuje se jimi legalita a správnost výdajů vykázaných Komisi, včetně těchto skutečností:
a)
operace byla vybrána v souladu s kritérii výběru pro operační program, operace nebyla fyzicky dokončená nebo plně provedená před tím, než příjemce podal žádost o financování v rámci operačního programu, operace byla provedena v souladu s rozhodnutím o schválení a splňovala v době auditu veškeré platné podmínky, pokud jde o funkčnost, použití a cíle, které mají být dosaženy;
b)
výdaje vykázané Komisi odpovídají účetním záznamům a požadované podklady dokládají adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení;
c)
u výdajů vykázaných Komisi stanovených v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článkem 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 byly splněny výstupy a výsledky, na jejichž základě se příjemci vyplácejí platby, údaje o účastnících či jiné záznamy týkající se výstupů a výsledků jsou v souladu s informacemi předloženými Komisi a požadované podklady představují adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení.
Audity se dále ověří, zda byl příspěvek z veřejných zdrojů příjemci vyplacen v souladu s článkem 132 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Součástí auditů operací je v příslušných případech ověření fyzického provádění operace na místě.
4. Audity operací se ověřuje přesnost a úplnost odpovídajících výdajů zachycených certifikačním orgánem v jeho účetním systému a soulad auditní stopy na všech úrovních.
5. Vyjde-li najevo, že zjištěné problémy jsou systémové povahy, a představují tudíž riziko pro jiné operace v rámci operačního programu, zajistí auditní orgán další kontrolu, včetně případných doplňkových auditů, za účelem stanovení rozsahu problémů a doporučí nezbytná nápravná opatření.
6. Pro účel podávání zpráv Komisi o ročním pokrytí se do částky auditovaných výdajů započítávají pouze výdaje spadající do rozsahu auditu provedeného podle odstavce 1. Pro tento účel se použije vzor kontrolní zprávy podle čl. 127 odst. 6 nařízení (EU) 1303/2013.
Článek 28
Metodika pro výběr vzorku operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Auditní orgán stanoví metodu výběru vzorku v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku a s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným auditorským standardům INTOSAI, IFAC nebo IIA.
2. Kromě vysvětlení uvedených v auditní strategii vede auditní orgán záznamy o dokumentech a odborném úsudku, které použil ke stanovení metod výběru vzorku ve fázi plánování, výběru, testování a hodnocení, aby prokázal, že stanovená metoda je vhodná.
3. Vzorek je reprezentativní částí souboru, ze kterého je vybrán, a umožňuje auditnímu orgánu vypracovat platný výrok auditora v souladu s čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013. Soubor zahrnuje výdaje operačního programu nebo skupiny operačních programů spadajících do společného systému řízení a kontroly, které jsou uvedeny v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 131 nařízení (EU) č. 1303/2013 za dané účetní období. Vzorek může být vybrán během účetního období nebo po jeho skončení.
4. Pro účely čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 se metoda výběru vzorku považuje za statistickou, pokud zajišťuje:
i)
náhodný výběr položek vzorku,
ii)
uplatnění teorie pravděpodobnosti k vyhodnocení výsledků vzorku včetně měření a kontroly výběrového rizika a plánované a dosažené přesnosti.
5. Metoda výběru vzorku zajistí náhodný výběr každé jednotky vzorku ze souboru pomocí náhodných čísel generovaných pro každou jednotku souboru, na jejichž základě se vyberou jednotky, které se zařadí do vzorku, nebo systematický výběr pomocí náhodného počátku a následného uplatnění systematického pravidla pro výběr dalších položek.
6. Jednotku vzorku stanoví auditní orgán na základě odborného úsudku. Jednotkou vzorku může být operace, projekt v rámci operace nebo žádost příjemce o platbu. Údaje o stanoveném typu jednotky vzorku a o odborném úsudku použitém k tomuto účelu se uvedou do kontrolní zprávy.
7. Pokud jsou celkové výdaje spojené s jednotkou vzorku za účetní období záporné, vyřadí se ze souboru podle odstavce 3 a auditují se samostatně. Auditní orgán může rovněž vybrat vzorek tohoto samostatného souboru.
8. Platí-li podmínky přiměřené kontroly podle čl. 148 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, může auditní orgán vyloučit položky stanovené v uvedeném článku ze souboru, z něhož se vybírá vzorek. V případě, že dotčená operace již byla do vzorku zařazena, auditní orgán ji nahradí pomocí patřičného náhodného výběru.
9. Veškeré výdaje vykázané Komisi ve vzorku podléhají auditu.
Pokud vybrané jednotky vzorku zahrnují velký počet souvisejících žádostí o platbu či faktur, auditní orgán je může auditovat prostřednictvím dílčího výběrového souboru, přičemž související žádosti o platbu nebo faktury vybere pomocí stejných parametrů použitých pro vybírání jednotek hlavního vzorku.
V takovém případě se příslušné velikosti vzorku vypočtou pro každou jednotku vzorku, jež má být auditována, a v žádném případě nesmí být menší než 30 souvisejících žádostí o platbu nebo faktur pro každou jednotku vzorku.
10. Auditní orgán může soubor stratifikovat rozdělením do podsouborů, z nichž každý je skupinou jednotek vzorku s podobnými vlastnostmi, zejména pokud jde o riziko nebo očekávanou chybovost nebo pokud soubor zahrnuje operace sestávající z finančních příspěvků z operačního programu na finanční nástroje či jiné položky vysoké hodnoty.
11. Pro stanovení technických parametrů výběru vzorku auditní orgán vyhodnotí spolehlivost systému s přihlédnutím k výsledkům auditů systémů jako vysokou, průměrnou nebo nízkou tak, aby kombinovaný stupeň jistoty získaný z auditů systémů a auditů operací byl vysoký. U systému vyhodnoceného jako vysoce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 60 %. U systému vyhodnoceného jako nízce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 90 %. Maximální úroveň významnosti je 2 % výdajů uvedených v odstavci 3.
12. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo riziko nesrovnalostí, auditní orgán rozhodne na základě odborného úsudku, zda je nutné provést audit doplňkového vzorku dalších operací nebo částí operací, které nebyly auditovány v náhodném vzorku, aby byly zohledněny konkrétní zjištěné rizikové faktory.
13. Auditní orgán výsledky auditů doplňkového vzorku analyzuje zvlášť a vypracuje na základě těchto výsledků závěry, které sdělí Komisi ve výroční kontrolní zprávě. Nesrovnalosti zjištěné v doplňkovém vzorku se nezahrnují do výpočtu předpokládané náhodné chyby v náhodném vzorku.
14. Na základě výsledků auditů operací za účelem vypracování výroku auditora a kontrolní zprávy uvedených v čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 vypočte auditní orgán celkovou chybovost, jež se rovná součtu promítnutých náhodných chyb a případně také systémových chyb a neopravených neobvyklých chyb, vydělených souborem.
Článek 29
Audity účetních závěrek
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity účetních závěrek podle čl. 137 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí auditní orgán za každé účetní období.
2. Audit účetních závěrek musí poskytovat přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost, přesnost a pravdivost částek vykázaných v účetních závěrkách.
3. Pro účel odstavců 1 a 2 auditní orgán přihlédne zejména k výsledkům auditů systémů provedených u certifikačního orgánu a k výsledkům auditů operací.
4. Součástí auditu systémů je ověření spolehlivosti účetního systému certifikačního orgánu a na základě vzorku ověření přesnosti výdajů částek odejmutých a částek získaných zpět zachycených v účetním systému certifikačního orgánu.
5. Aby mohl pro účely výroku auditora prohlásit, že účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz, ověří auditní orgán, že veškeré prvky, jež jsou vyžadovány podle článku 137 nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou v účetní závěrce řádně uvedeny a jsou v souladu s podkladovými účetními záznamy, které vedou všechny příslušné orgány nebo subjekty a příjemci. Na základě účetních závěrek, které mu poskytne certifikační orgán, auditní orgán ověří, zda:
a)
celková výše způsobilých výdajů vykázaných v souladu s čl. 137 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 souhlasí s výdaji a příslušným příspěvkem z veřejných zdrojů uvedenými v žádostech o platbu předložených Komisi za příslušné účetní období, a jsou-li nesrovnalosti, zda jsou v účetní závěrce uvedena adekvátní vysvětlení pro nesouhlasící částky;
b)
částky odejmuté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, částky získané zpět podle článku 71 nařízení (EU) č. 1303/2013 a částky, které zpět získat nelze, uvedené v účetní závěrce odpovídají částkám zaneseným v účetních systémech certifikačního orgánu a vycházejí z rozhodnutí odpovědného řídicího nebo certifikačního orgánu;
c)
byly v příslušných případech z účetní závěrky v souladu s čl. 137 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 výdaje vyjmuty a zda byly v účetní závěrce pro dané účetní období uplatněny všechny nutné opravy;
d)
výše příspěvků z programů vyplacených do finančních nástrojů a výše záloh státní podpory vyplacených příjemcům souhlasí s informacemi poskytnutými řídicím orgánem a certifikačním orgánem.
Ověřování podle písmen b), c) a d) lze provádět na základě vzorku.
ODDÍL IV
Finanční opravy prováděné komisí ve vztahu k nedostatkům systémů
Článek 30
Kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise posuzuje účinné fungování systémů řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů systémů včetně zkoušek kontrol a auditů operací.
Toto posouzení se týká prostředí vnitřní kontroly programu, řídících a kontrolních činností řídicích a certifikačních orgánů, monitorování ze strany řídicího a certifikačního orgánu a kontrolních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy IV.
Splnění těchto klíčových požadavků se posuzuje na základě kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy IV.
2. Hlavními druhy závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly jsou případy, kdy je kterýkoli z klíčových požadavků uvedených v bodech 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabulce 1 přílohy IV, nebo kdy jsou dva nebo více ostatních klíčových požadavků uvedených v tabulce 1 přílohy IV posouzeny jako spadající do kategorie 3 nebo 4 definované v tabulce 2 přílohy IV.
Článek 31
Kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav a kritéria pro stanovení výše finanční opravy
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční opravy se uplatní na celý operační program nebo jeho část, pokud Komise zjistí jeden nebo více závažných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly.
Bez ohledu na první pododstavec se na celý operační program nebo jeho část uplatní extrapolované finanční opravy, pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti v reprezentativním vzorku operací, který umožňuje přesnější kvantifikaci rizika pro rozpočet Unie. V tomto případě se za účelem stanovení finanční opravy výsledky posouzení reprezentativního vzorku extrapolují na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
2. Výše paušální opravy se stanoví s přihlédnutím k následujícím hlediskům:
a)
relativní významnost závažného nedostatku nebo závažných nedostatků v kontextu systému řízení a kontroly jako celku;
b)
četnost a rozsah závažného nedostatku nebo závažných nedostatků;
c)
míra rizika ztráty pro rozpočet Unie.
3. S přihlédnutím k těmto hlediskům se výše finanční opravy stanoví následovně:
a)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik zásadní, častý nebo rozšířený, že představuje naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;
b)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik častý nebo rozšířený, že představuje krajně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;
c)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém není plně funkční nebo funguje natolik chabě nebo natolik zřídka, že tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;
d)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 3 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
5. Pokud proto, že odpovědné orgány v jenom účetním období nepřijaly v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, je stejný závažný nedostatek zjištěn i v následujícím účetním období, sazba opravy může být z důvodu trvání závažného nedostatku nebo závažných nedostatků zvýšena na výši, jež nepřesahuje výši nejbližší vyšší kategorie.
Článek 32
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 24 se použije ode dne 1. prosince 2014, pokud jde o informace o zaznamenávaných a uchovávaných údajích uvedených v příloze III, s výjimkou údajů v řádcích 23 až 40, 71 až 78 a 91 až 105. Pokud jde o tyto řádky v příloze III, článek 24 se použije ode dne 1. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. března 2014.
GEDELEGEERDE VERORDENING (EU) Nr. 480/2014 VAN DE COMMISSIE
van 3 maart 2014
tot aanvulling van Verordening (EU) nr. 1303/2013 van het Europees Parlement en de Raad houdende gemeenschappelijke bepalingen inzake het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling, het Europees Sociaal Fonds, het Cohesiefonds, het Europees Landbouwfonds voor plattelandsontwikkeling en het Europees Fonds voor maritieme zaken en visserij en algemene bepalingen inzake het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling, het Europees Sociaal Fonds, het Cohesiefonds en het Europees Fonds voor maritieme zaken en visserij
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EU) nr. 1303/2013 van het Europees Parlement en de Raad van 17 december 2013 houdende gemeenschappelijke bepalingen inzake het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling, het Europees Sociaal Fonds, het Cohesiefonds, het Europees Landbouwfonds voor plattelandsontwikkeling en het Europees Fonds voor maritieme zaken en visserij en algemene bepalingen inzake het Europees Fonds voor regionale ontwikkeling, het Europees Sociaal Fonds, het Cohesiefonds en het Europees Fonds voor maritieme zaken en visserij, en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 1083/2006 van de Raad (1), en met name artikel 22, lid 7; artikel 37, lid 13; artikel 38, lid 4; artikel 40, lid 4; artikel 41, lid 3; artikel 42, lid 1; artikel 42, lid 6; artikel 61, lid 3; artikel 68, lid 1; artikel 101; artikel 125, lid 8; artikel 125, lid 9; artikel 127, leden 7 en 8; en artikel 144, lid 6,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Verordening (EU) nr. 1303/2013, in het tweede deel, stelt gemeenschappelijke bepalingen op voor het Europees Fonds voor Regionale Ontwikkeling (EFRO), het Europees Sociaal Fonds (ESF), het Cohesiefonds, het Europees Landbouwfonds voor plattelandsontwikkeling (Elfpo) en het Europees Fonds voor maritieme zaken en visserij (EFMZV), die nu opereren onder een gemeenschappelijk kader (de „Europese structuur- en investeringsfondsen” of „ESI-fondsen”). Daarnaast bevat het derde deel van die verordening algemene bepalingen voor het EFRO, het ESF en het Cohesiefonds, maar niet voor het Elfpo en het EFMZV; deel vier van die verordening bevat algemene bepalingen voor het EFRO, het ESF, het Cohesiefonds en het EFMZV, maar niet voor het Elfpo. In deze verordening worden bepalingen voor alle ESI-fondsen vastgesteld, alsmede bepalingen die alleen op de fondsen van toepassing zijn of op de fondsen en het EFMZV.
(2)
Het is noodzakelijk om nadere bepalingen vast te stellen over de criteria voor het bepalen van de hoogte van de financiële correctie die de Commissie op grond van het prestatiekader kan toepassen voor elke prioriteit die is opgenomen in de door de ESI-fondsen ondersteunde programma's.
(3)
Dergelijke financiële correcties kunnen alleen worden toegepast als aan meerdere voorwaarden tegelijkertijd is voldaan. De hoogte van de financiële correctie moet worden bepaald op basis van vaste percentages in verhouding tot een coëfficiënt, berekend ten opzichte van het niveau van de fysieke voltooiing en financiële absorptie. Externe factoren die bijdragen aan een ernstige tekortkoming waardoor niet voldaan kan worden aan de doelstellingen vastgesteld in het prestatiekader voor 2023, met uitzondering van factoren die financiële correcties uitsluiten, moeten per geval worden bekeken en kunnen een grond zijn voor een lager correctiepercentage dat anders op basis van de coëfficiënt zou zijn toegepast.
(4)
In de bepalingen over de criteria voor het vaststellen van de hoogte van de toe te passen financiële correcties volgens het prestatiekader moet een speciale toewijzing voor het Werkgelegenheidsinitiatief voor jongeren afzonderlijk worden behandeld.
(5)
Specifieke regels moeten duidelijkheid verschaffen over de bepalingen over de aankoop van grond met ondersteuning door financiële instrumenten.
(6)
Een samenhangend kader voor de combinatie van subsidies voor technische ondersteuning en een financieel instrument voor één enkele handeling vereist dat dit alleen is toegestaan in geval van technische voorbereiding op de toekomstige investering ten behoeve van de eindbegunstigde.
(7)
Om te waarborgen dat de uitvoering van financiële instrumenten wordt toevertrouwd aan instanties die over voldoende capaciteit beschikken om dat in overeenstemming met de doelstellingen en prioriteiten van de ESI-fondsen en op de meest efficiënte manier, te doen moeten er criteria voor de selectie van dergelijke instanties, evenals voor de rol, de verplichting en de verantwoordelijkheden ervan, worden vastgesteld.
(8)
Om te zorgen voor een goed financieel beheer van de financiële instrumenten die garanties bieden, moeten de bijdragen van de programma's worden gebaseerd op een prudente ex ante-risicobeoordeling, rekening houdende met een passend multiplicatoreffect.
(9)
Om ervoor te zorgen dat de financiële instrumenten in overeenstemming met de toepasselijke wetgeving worden uitgevoerd, moeten er specifieke voorzieningen worden getroffen met betrekking tot hun beheer en controle, waaronder audits.
(10)
Om te zorgen voor een goed financieel beheer van programmabijdragen aan financieringsinstrumenten moet elke intrekking van dergelijke bijdragen op de juiste wijze tot uiting komen in de relevante betalingsaanvragen.
(11)
Om te zorgen voor consistente berekening van subsidiabele gekapitaliseerde rentesubsidies en subsidies voor garantievergoedingen moeten er specifieke bepalingen voor hun berekening worden opgesteld.
(12)
Om snelle en efficiënte inzet van middelen in de reële economie en goed financieel beheer te bevorderen en tegelijkertijd instanties die financiële instrumenten invoeren te verzekeren van een redelijke vergoeding, moeten er criteria voor het vaststellen van de beheerskosten en -vergoedingen op basis van prestaties en toepasselijke drempels, alsmede bepalingen voor vergoeding van gekapitaliseerde beheerskosten en -vergoedingen voor instrumenten op basis van effecten en microkrediet worden opgezet.
(13)
Overeenkomstig het beginsel van goed financieel beheer moeten de door concrete acties gegenereerde inkomsten in aanmerking worden genomen bij de berekening van de publieke bijdrage.
(14)
Het is noodzakelijk om de methode te bepalen voor het berekenen van de verdisconteerde netto-inkomsten van de concrete actie, met inachtneming van de toepasselijke referentieperioden voor de sector van de actie, de normaal verwachte rentabiliteit van het type investering, de toepassing van het beginsel dat de vervuiler betaalt en, in voorkomend geval, billijkheidsoverwegingen met betrekking tot de relatieve welvaart van de betrokken lidstaat of de betrokken regio.
(15)
De toepasselijke referentieperioden voor sectoren op basis van historische gegevens die zijn verzameld betreffende inkomstengenererende projecten in de programmeringsperiode 2007-2013 dienen te worden vastgesteld.
(16)
Het is noodzakelijk te bepalen welke kosten en inkomsten in aanmerking moeten worden genomen bij het berekenen van de verdisconteerde netto-inkomsten, alsmede de voorwaarden voor de bepaling van een restwaarde en de financiële discontovoet.
(17)
De als indicatieve maatstaf voorgestelde discontovoet van 4 % moet worden gebaseerd op het huidige langetermijnrendement van een internationale beleggingsportefeuille, zoals berekend als gemiddeld rendement van 3 % van het vermogen, naar boven bijgesteld met 1 %, hetgeen het percentage is waarmee de gemiddelde lange rentes op overheidsobligaties in de Unie zijn gedaald sinds de financiële discontovoet voor de programmeringsperiode 2007-2013 werd ingesteld.
(18)
Het beginsel dat de vervuiler betaalt, vereist dat de kosten van milieuvervuiling en preventie worden gedragen door de veroorzakers van vervuiling en dat de heffingsregelingen de volledige kosten, met inbegrip van investeringskosten, omvatten van milieudiensten, de milieukosten van vervuiling, de preventieve maatregelen die zijn genomen en de kosten in verband met de schaarste van de gebruikte hulpbronnen.
(19)
Om de administratieve lasten te verminderen, zou het voor begunstigden mogelijk moeten zijn om gebruik te maken van bestaande methoden en overeenkomstige percentages die voor beleidsterreinen van de Unie zijn vastgesteld, teneinde de indirecte kosten te berekenen indien de concrete acties en begunstigden van vergelijkbare aard zijn.
(20)
Om ervoor te zorgen dat de uit hoofde van de ESI-fondsen ondersteunde activiteiten, die een vast percentage kunnen gebruiken voor indirecte kosten op andere beleidsterreinen van de Unie, vergelijkbaar zijn met gefinancierde acties op die andere beleidsterreinen, is het noodzakelijk de steunverleningscategorieën en investeringsprioriteiten of -maatregelen waaronder die vallen, te definiëren.
(21)
De te gebruiken methode voor het uitvoeren van de kwaliteitstoetsing van grote projecten moet worden vastgesteld. Een onafhankelijke beoordeling door een deskundige is een voorwaarde voor een lidstaat om een groot project bij de Commissie in te dienen aan de hand van de aanmeldingsprocedure van Verordening (EU) nr. 1303/2013.
(22)
Als een lidstaat ervoor kiest de aanmeldingsprocedure te gebruiken, moet hij besluiten of het project wordt beoordeeld door onafhankelijke deskundigen die technische bijstand krijgen van de Commissie of, als de Commissie daarmee instemt, door andere onafhankelijke deskundigen.
(23)
De bekwaamheid, competentie en onpartijdigheid van onafhankelijke deskundigen die de kwaliteitsbeoordeling van grote projecten uitvoeren, behoren tot de belangrijkste factoren die bepalen of de uitkomst van de beoordeling van goede kwaliteit en betrouwbaar is. Daarom moeten er bepaalde eisen gesteld worden aan onafhankelijke deskundigen om te waarborgen dat hun werk met betrekking tot kwaliteitstoetsing betrouwbaar en van hoge kwaliteit is. Alle onafhankelijke deskundigen moeten aan deze eisen voldoen, ongeacht of hun werk wordt ondersteund door technische bijstand op initiatief van de Commissie of door de lidstaat. Het dient de verantwoordelijkheid van de lidstaat te zijn te controleren of de onafhankelijke deskundigen aan deze eisen voldoen alvorens de Commissie te vragen of die instemt met een selectie van onafhankelijke deskundigen.
(24)
Aangezien alleen grote, door de onafhankelijke deskundigen positief beoordeelde projecten voor indiening bij de Commissie met behulp van de aanmeldingsprocedure in aanmerking komen, is het noodzakelijk dat er hiertoe duidelijke criteria worden vastgesteld. Daarnaast is het noodzakelijk de stappen van dit evaluatieproces en de parameters voor kwaliteitsbeoordeling als onderdeel van de toetsing vast te stellen, om ervoor te zorgen dat de kwaliteitsbeoordeling van elk groot project op dezelfde methodologische aanpak is gebaseerd en dat de kwaliteitsbeoordeling is uitgevoerd op een wijze die bijdraagt tot verbetering van de kwaliteit van de grote projecten die zijn onderworpen aan deze toetsing.
(25)
Verordening (EU) nr. 1303/2013 vereist van de managementautoriteit dat deze een systeem opzet voor de vastlegging en opslag in geautomatiseerde vorm van de voor toezicht, evaluatie, financieel beheer, verificatie en audit vereiste gegevens over elke concrete actie, met inbegrip van gegevens over individuele deelnemers. Het is daarom noodzakelijk dat er een lijst wordt opgesteld van gegevens die in dat systeem moeten worden geregistreerd en opgeslagen.
(26)
Bepaalde gegevens zijn van belang voor specifieke soorten concrete acties of voor slechts enkele van de ESI-fondsen; de toepasselijkheid van gegevensvereisten moet daarom worden gespecificeerd. Verordening (EU) nr. 1303/2013 en Verordening (EU) nr. 1304/2013 van het Europees Parlement en de Raad (2) bevatten specifieke eisen voor de registratie en opslag van gegevens over individuele deelnemers aan door het ESF ondersteunde acties, die in acht moeten worden genomen.
(27)
In de lijst met gegevens moet rekening worden gehouden met de rapportagevereisten zoals vastgesteld in Verordening (EU) nr. 1303/2013 en de fondsspecifieke verordeningen om ervoor te zorgen dat de benodigde boekhoudgegevens voor het financiële beheer en toezicht - met inbegrip van de gegevens die nodig zijn om betalingsaanvragen, rekeningen en een verslag over de uitvoering op te stellen - voor elke concrete actie bestaan in een vorm waardoor deze eenvoudig te verzamelen en samen te voegen zijn. Om een effectief financieel beheer van acties te waarborgen en aan de eisen voor publicatie van basisgegevens over concrete acties te voldoen, is het noodzakelijk dat bepaalde gegevens in de lijst in geautomatiseerde vorm worden opgenomen. Er zijn nog meer gegevens nodig voor de doeltreffende planning en uitvoering van controlewerkzaamheden en audits.
(28)
De lijst met gegevens die moeten worden geregistreerd en opgeslagen mag niet vooruitlopen op de technische kenmerken of structuur van de geautomatiseerde systemen die door managementautoriteiten zijn ontwikkeld of niet vooraf het formaat van de geregistreerde en opgeslagen gegevens bepalen, tenzij uitdrukkelijk vastgelegd in deze verordening. Evenmin mag de lijst vooruitlopen op de wijze waarop gegevens worden ingevoerd of verzameld binnen het systeem; in sommige gevallen vereisen de gegevens in de lijst dat er meerdere waarden worden ingevoerd. Toch is het noodzakelijk dat er bepaalde regels inzake de aard van deze gegevens worden vastgesteld, om ervoor te zorgen dat de managementautoriteit haar verantwoordelijkheden op het gebied van toezicht, evaluatie, financieel beheer, controles en audits, ook als dit de verwerking van gegevens van individuele deelnemers vereist, kan waarmaken.
(29)
Om te zorgen dat uitgaven onder operationele programma's gestuurd en gecontroleerd kunnen worden, is het noodzakelijk dat er criteria worden vastgesteld, waaraan een audittraject moet voldoen om als toereikend te worden beschouwd.
(30)
In verband met de auditwerkzaamheden uit hoofde van Verordening (EU) nr. 1303/2013 dient te worden bepaald dat de Commissie en de lidstaten elke vorm van ongeoorloofde openbaarmaking van of toegang tot persoonlijke gegevens moeten voorkomen, en dient te worden gespecificeerd voor welke doeleinden de Commissie en de lidstaten dergelijke gegevens kunnen verwerken.
(31)
De auditautoriteit is verantwoordelijk voor de audits van concrete acties. Om ervoor te zorgen dat de reikwijdte en de inhoud van audits op de boekhouding toereikend zijn en dat ze in alle lidstaten volgens dezelfde normen worden uitgevoerd, is het noodzakelijk om de voorwaarden uiteen te zetten waaraan ze moeten voldoen.
(32)
Het is noodzakelijk de grondslag voor de steekproeven op de te controleren acties in detail vast te stellen, waaraan de auditautoriteit zich moet houden bij het vastleggen of goedkeuren van de steekproefmethoden, waaronder de bepaling van de steekproefeenheid, bepaalde technische criteria voor de steekproef en waar nodig factoren waar rekening mee moet worden gehouden ingeval van aanvullende steekproeven.
(33)
De auditautoriteit moet een controleverslag opstellen met daarin de boekhoudgegevens zoals beschreven in Verordening (EU) nr. 1303/2013. Om ervoor te zorgen dat de reikwijdte en de inhoud van audits op de boekhouding toereikend zijn en dat die in alle lidstaten volgens dezelfde normen worden uitgevoerd, is het noodzakelijk om de voorwaarden uiteen te zetten waaraan ze moeten voldoen.
(34)
Om rechtszekerheid en gelijke behandeling van alle lidstaten bij het toepassen van financiële correcties te waarborgen, in overeenstemming met het evenredigheidsbeginsel, is het noodzakelijk om criteria vast te stellen om te bepalen of er ernstige tekortkomingen in de werking van de beheers- en controlesystemen zijn, alsmede om de belangrijkste vormen van tekortkomingen te definiëren en de criteria vast te stellen voor het bepalen van de hoogte van de toe te passen financiële correctie, alsmede de criteria voor het toepassen van vaste percentages of geëxtrapoleerde financiële correcties.
(35)
Om snelle toepassing van de in deze Verordening vastgestelde maatregelen mogelijk te maken, dient deze verordening van kracht te worden op de dag volgende op die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
HOOFDSTUK I
ALGEMENE BEPALINGEN
Artikel 1
Onderwerp
Deze verordening bevat de volgende bepalingen tot aanvulling van Verordening (EU) nr. 1303/2013:
a)
de bepalingen tot aanvulling van het tweede deel van die verordening die van toepassing is op het EFRO, het ESF, het Cohesiefonds, het Elfpo en het EFMZV (hierna de „ESI Fondsen” genoemd) met betrekking tot het volgende:
i)
criteria voor het bepalen van de hoogte van de volgens het prestatiekader toe te passen financiële correctie;
ii)
regels betreffende financiële instrumenten, met betrekking tot het volgende:
-
aanvullende specifieke bepalingen voor de aankoop van grond en voor het combineren van technische ondersteuning met financiële instrumenten;
-
aanvullende specifieke bepalingen voor de rol, de verplichtingen en de verantwoordelijkheid van de instanties die financiële instrumenten ten uitvoer leggen, de daarmee verband houdende selectiecriteria en producten die door financiële instrumenten kunnen worden geleverd;
-
bepalingen betreffende het beheer en de controle van bepaalde financiële instrumenten, met inbegrip van controles die door management- en auditautoriteiten worden uitgevoerd, voorschriften voor de bewaring van bewijsstukken, elementen die aan de hand van bewijsstukken aangetoond moeten worden, alsmede regelingen voor beheer, controle en audit,
-
bepalingen voor de intrekking van verrichte betalingen aan financiële instrumenten en de daaruit voortvloeiende aanpassingen betreffende betalingsaanvragen;
-
specifieke bepalingen betreffende de invoering van een systeem om de jaartranches van de rentesubsidies en de subsidies voor garantievergoedingen te kapitaliseren;
-
specifieke bepalingen waarin de criteria uiteen worden gezet voor het vaststellen van de beheerskosten en -vergoedingen op basis van prestaties en de toepasselijke drempels alsmede bepalingen voor de vergoeding van gekapitaliseerde beheerskosten en -vergoedingen voor instrumenten op basis van effecten en microkrediet;
iii)
de methode voor het berekenen van verdisconteerde netto-inkomsten van concrete acties die na voltooiing netto-inkomsten genereren;
iv)
het vaste percentage voor indirecte kosten en de daarmee verband houdende methoden die op andere beleidsterreinen van de Unie van toepassing zijn;
b)
de bepalingen tot aanvulling van het derde deel van die verordening, dat van toepassing is op het EFRO en het Cohesiefonds met betrekking tot de methode die moet worden gebruikt bij het uitvoeren van de kwaliteitsbeoordeling van grote projecten;
c)
de bepalingen tot aanvulling van het vierde deel van die verordening, dat van toepassing is op het EFRO, het ESF, het Cohesiefonds en het EFMZV met betrekking tot het volgende:
i)
nadere bepalingen over de informatie met betrekking tot de gegevens die in geautomatiseerde vorm moeten worden geregistreerd en opgeslagen binnen het door de managementautoriteit ontwikkelde monitoringssysteem;
ii)
nadere minimumeisen voor het audittraject met betrekking tot de boekhouding die moet worden bijgehouden en de bewijsstukken die op het niveau van de certificeringsautoriteit, de managementautoriteit, de bemiddelende instanties en begunstigden moeten worden bewaard;
iii)
de reikwijdte en de inhoud van audits van concrete acties en controles van de jaarrekeningen en de methode voor de selectie van de steekproef van de concrete acties;
iv)
nadere bepalingen voor het gebruik van gegevens die tijdens door ambtenaren of gemachtigde vertegenwoordigers van de Commissie uitgevoerde audits zijn verkregen;
v)
nadere bepalingen betreffende de criteria voor het vaststellen van ernstige tekortkomingen in de werking van beheers- en controlesystemen, met inbegrip van de belangrijkste vormen van dergelijke tekortkomingen, de criteria voor het vaststellen van de hoogte van de toe te passen financiële correctie en de criteria voor het toepassen van vaste percentages of geëxtrapoleerde financiële correcties.
HOOFDSTUK II
BEPALINGEN TOT AANVULLING OP HET TWEEDE DEEL VAN VERORDENING (EU) Nr. 1303/2013 DIE VAN TOEPASSING ZIJN OP DE ESI-FONDSEN
AFDELING I
De criteria om de hoogte van de toe te passen financiële correctie op grond van het prestatiekader vast te stellen
(artikel 22, lid 7, vierde alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
Artikel 2
Vaststelling van de hoogte van de financiële correctie
(artikel 22, lid 7, vierde alinea, van Verordening (EU) nr.1303/2013)
1. De hoogte van de door de Commissie op grond van artikel 22, lid 7, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 toe te passen financiële correctie is een vast percentage dat wordt bepaald op basis van de verhouding tussen het gemiddelde van de definitief behaalde resultaten voor alle geselecteerde outputindicatoren en belangrijkste uitvoeringsfasen binnen een prestatiekader en het definitief behaalde resultaat van de financiële indicator binnen dat prestatiekader (de „resultaat/absorptiecoëfficiënt”).
2. De resultaat-/absorptiecoëfficiënt wordt op de volgende manier berekend:
a)
de definitief behaalde waarde voor elke outputindicator en belangrijkste uitvoeringsfase die vanwege een bepaalde prioriteit voor het prestatiekader is geselecteerd, wordt gedeeld door de respectieve streefwaarden om zo het definitief behaalde resultaat in een percentage van het doel uit te drukken;
b)
het gemiddelde van de definitief behaalde resultaten voor alle geselecteerde outputindicatoren en belangrijkste uitvoeringsfasen die vanwege een bepaalde prioriteit voor het prestatiekader zijn geselecteerd, wordt bepaald. In dat kader wordt het definitief behaald resultaat, wanneer dit op meer dan 100 % uitkomt, beschouwd als 100 %;
c)
de definitief behaalde waarde voor de financiële indicator die vanwege een bepaalde prioriteit voor het prestatiekader is geselecteerd, wordt gedeeld door de respectieve streefwaarde om zo het definitief behaalde resultaat in een percentage van het doel uit te drukken. In dat kader wordt het definitief behaald resultaat, wanneer dit op meer dan 100 % uitkomt, beschouwd als 100 %;
d)
het gemiddelde van de definitief behaalde resultaten voor alle outputindicatoren en belangrijkste uitvoeringsfasen die vanwege een bepaalde prioriteit voor het prestatiekader zijn geselecteerd, wordt gedeeld door de definitief behaalde resultaten voor de financiële indicator die vanwege een bepaalde prioriteit voor het prestatiekader is geselecteerd.
3. Als een prioriteit betrekking heeft op meer dan één ESI-fonds of categorie regio, wordt de resultaat/absorptiecoëfficiënt voor elk ESI-fonds en/of elke categorie regio afzonderlijk berekend.
Artikel 3
Hoogte van de financiële correctie
(artikel 22, lid 7, vierde alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De hoogte van de financiële correctie wordt als volgt vastgesteld:
a)
voor een resultaat/absorptiecoëfficiënt onder de 65 % maar niet minder dan 60 % wordt een vast percentage van 5 % toegepast;
b)
voor een resultaat/absorptiecoëfficiënt onder de 60 % maar niet minder dan 50 % wordt een vast percentage van 10 % toegepast;
c)
voor een resultaat/absorptiecoëfficiënt onder de 50 % wordt een vast percentage van 25 % toegepast.
2. Het vaste percentage moet worden toegepast op de bijdrage van de ESI-fondsen die is vastgesteld op basis van de door de lidstaat gedeclareerde uitgaven onder de prioriteit die voldoet aan de voorwaarden waar in de eerste alinea van artikel 22, lid 7, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 naar wordt verwezen, na de toepassing van andere financiële correcties.
Voor prioriteiten die betrekking hebben op meer dan één ESI-fonds of categorie regio, wordt het vaste percentage toegepast op elk ESI-fonds en/of elke categorie regio.
3. Externe factoren die bijdragen aan de ernstige tekortkoming waardoor niet voldaan kan worden aan de doelstellingen, met uitzondering van de doelstellingen waar in de derde alinea van artikel 22, lid 7, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 naar wordt verwezen, moeten per geval worden bekeken. De in lid 1 vermelde forfaitaire correctie kan tot 50 % worden verminderd, rekening houdend met de mate waarin de fout wordt toegekend aan deze factoren.
4. Wanneer de toepassing van het overeenkomstig lid 1 vastgestelde vaste percentage onevenredig zou zijn, wordt het correctiepercentage verlaagd.
AFDELING II
Financieringsinstrumenten
Artikel 4
Specifieke regels inzake de aankoop van grond
(artikel 37, lid 13, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. Financiële instrumenten die door het EFRO, het Cohesiefonds en het Elfpo worden gefinancierd, kunnen investeringen ondersteunen, met inbegrip van de aankoop van niet-bebouwde en bebouwde grond voor een bedrag van niet meer dan 10 % van de programmabijdragen die aan eindbegunstigden zijn uitgekeerd.
2. Indien financiële instrumenten steun verlenen aan eindbegunstigden met betrekking tot infrastructuurinvesteringen die bedoeld zijn om stedelijke ontwikkeling of stadsvernieuwing te ondersteunen, is het in lid 1 vermelde maximum 20 %.
3. In uitzonderlijke en naar behoren gemotiveerde gevallen kan de managementautoriteit afwijken van de grenswaarden van de leden 1 en 2 voor concrete acties inzake milieubehoud.
Artikel 5
Combinatie van technische ondersteuning en financieringsinstrumenten
(artikel 37, lid 13, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
Subsidies voor technische ondersteuning kunnen worden gecombineerd met financiële instrumenten voor één enkele concrete actie op grond van artikel 37, lid 7, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 uitsluitend voor de technische voorbereiding van de voorgenomen investeringen ten behoeve van de door die concrete actie te ondersteunen eindbegunstigde.
Artikel 6
Specifieke bepalingen voor de rol, de verplichtingen en de verantwoordelijkheid van de instanties die de financieringsinstrumenten ten uitvoer leggen
(artikel 38, lid 4, derde alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De instanties die de financiële instrumenten ten uitvoer leggen, moeten hun verplichtingen nakomen in overeenstemming met de toepasselijke wetgeving en handelen met de mate van professionele zorg, efficiëntie, transparantie en zorgvuldigheid die verwacht mag worden van een professionele organisatie met ervaring met de uitvoering van financieringsinstrumenten. Zij zorgen ervoor dat:
a)
eindbegunstigden die uit financiële instrumenten steun ontvangen, worden geselecteerd met inachtneming van de aard van het financieel instrument en van de potentiële economische levensvatbaarheid van de te financieren investeringsprojecten. De selectie moet transparant en op objectieve gronden gerechtvaardigd zijn en mag geen aanleiding geven tot een belangenconflict;
b)
eindbegunstigden worden geïnformeerd dat de financiering in het kader van uit hoofde van de ESI-fondsen medegefinancierde programma's wordt verstrekt, in overeenstemming met de gestelde eisen in artikel 115 van Verordening (EU) nr. 1303/2013 voor het EFRO, het ESF en het Cohesiefonds, artikel 66, lid 1, onder c), i), van Verordening (EU) nr. 1305/2013 van het Europees Parlement en de Raad (3) voor de Elfpo en een toekomstige juridische handeling van de Unie tot vaststelling van de voorwaarden voor de financiële steun voor maritiem beleid en visserijbeleid voor de programmeringsperiode 2014-2020 (de „EFMZV-Verordening”);
c)
financiële instrumenten evenredige steun bieden met een zo klein mogelijk verstorend effect voor de concurrentie;
d)
voorkeursvergoedingen van private investeerders of publieke investeerders die volgens de regels van de markteconomie werken, zoals bedoeld in artikel 37, lid 2, onder c), en artikel 44, lid 1, onder b), van Verordening (EU) nr. 1303/2013, moeten evenredig zijn aan de risico's die deze investeerders nemen en beperkt worden tot het noodzakelijke minimum om dergelijke investeerders aan te trekken, dat aan de hand van algemene voorwaarden en procedurele waarborgen veilig gesteld moet worden.
2. Aangezien de directe financiële aansprakelijkheid van de managementautoriteit jegens instanties die de financiële instrumenten ten uitvoer leggen of jegens eindbegunstigden, alsmede de aansprakelijkheid jegens elke andere schuld of verplichting van het financieel instrument niet hoger mag zijn dan de vastgestelde bedrag voor het financieel instrument op grond van de relevante financieringsovereenkomsten, zorgen de instanties die de financiële instrumenten ten uitvoer leggen ervoor dat er geen vorderingen op de managementautoriteit kunnen worden gemaakt boven de vastgestelde bedragen voor het financieel instrument.
3. De instanties die verantwoordelijk zijn voor de tenuitvoerlegging van de financiële instrumenten, zijn aansprakelijk voor de terugbetaling van de programmabijdragen waarbij sprake was van onregelmatigheden, alsmede rente en andere voordelen die door deze bijdragen zijn verkregen.
Niettemin zijn de instanties die de financiële instrumenten uitvoeren niet aansprakelijk voor de terugbetaling van de in de eerste alinea bedoelde bedragen, mits zij aantonen dat voor een gegeven onregelmatigheid aan de volgende cumulatieve voorwaarden is voldaan:
a)
de onregelmatigheid deed zich voor op het niveau van de eindbegunstigden of, in het geval van fondsen, van fondsen op het niveau van eindbegunstigden of financiële intermediairs;
b)
de instanties die financiële instrumenten uitvoeren, hebben voldaan aan lid 1 van dit artikel wat betreft de programmabijdragen waarop de onregelmatigheid betrekking had;
c)
de bedragen waarop de onregelmatigheid betrekking had, konden niet worden geïnd, hoewel de instanties die de financiële instrumenten uitvoeren alle toepasselijke contractuele en wettelijke maatregelen met gepaste inspanningen hebben nagestreefd.
Artikel 7
Criteria voor de selectie van de met de tenuitvoerlegging van financiële instrumenten belaste instanties
(artikel 38, lid 4, derde alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. Bij het selecteren van een instantie voor de tenuitvoerlegging van een financieel instrument overeenkomstig artikel 38, lid 4, onder a), en artikel 38, lid 4, onder b), ii), en b), iii), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 verifieert de managementautoriteit dat deze instantie voldoet aan de volgende minimumeisen:
a)
het recht om relevante uitvoeringstaken onder de wetgeving van de Unie en de nationale wetgeving te volbrengen;
b)
voldoende economische en financiële levensvatbaarheid;
c)
voldoende capaciteit om de financieringsinstrumenten ten uitvoer te leggen, met inbegrip van de organisatiestructuur en het bestuurlijk kader die de managementautoriteit de nodige zekerheid verschaffen.
d)
het bestaan van een effectief en efficiënt intern monitoringssysteem;
e)
het gebruik van een boekhoudsysteem dat nauwkeurige, volledige en betrouwbare informatie tijdig verstrekt;
f)
instemming met controles door de auditinstanties van de lidstaten, de Commissie en de Europese Rekenkamer.
2. Bij het selecteren van een instantie als bedoeld in lid 1 houdt de managementautoriteit terdege rekening met de aard van het uit te voeren financieel instrument, de ervaring van deze instantie met de uitvoering van soortgelijke financiële instrumenten, de deskundigheid en ervaring van de voorgestelde teamleden, en de operationele en financiële capaciteit van de instantie. De selectie moet open, transparant en op objectieve gronden gerechtvaardigd zijn en mag geen aanleiding geven tot een belangenconflict. Minimaal de volgende selectiecriteria moeten zijn toegepast:
a)
robuustheid en geloofwaardigheid van de methode voor het vaststellen en beoordelen van financiële tussenpersonen of eindbegunstigden voor zover van toepassing;
b)
de hoogte van de beheerskosten en -vergoedingen voor uitvoering van het financieringsinstrument en de hiervoor te gebruiken rekenmethode;
c)
de algemene voorwaarden die van toepassing zijn bij de ondersteuning van eindbegunstigden, waaronder prijsvoorwaarden;
d)
de mogelijkheid om middelen voor investeringen vrij te maken bij eindbegunstigden in aanvulling op programmabijdragen;
e)
het vermogen om aanvullende activiteit in vergelijking met de huidige activiteit aan te tonen;
f)
in gevallen waarbij de instantie die het financieel instrument ten uitvoer legt de eigen financiële middelen toewijst aan het financieel instrument dan wel het risico deelt, voorgestelde maatregelen over de afstemming van belangen om mogelijke belangenconflicten te ondervangen.
3. Daar waar een instantie die een fonds of fondsen verstrekt, waaronder de EIB, de uitvoeringstaken aan een financiële tussenpersoon toevertrouwt, zorgt deze instantie ervoor dat aan de in de leden 1 en 2 vermelde eisen wordt voldaan met betrekking tot die financiële intermediair.
Artikel 8
Specifieke bepalingen inzake garanties die door middel van financiële instrumenten worden geleverd
(artikel 38, lid 4, derde alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
Indien financiële instrumenten garanties bieden moet aan de volgende eisen worden voldaan:
a)
er moet een passend multiplicatoreffect optreden tussen het bedrag van de programmabijdrage dat is gereserveerd om verwachte en onverwachte verliezen te dekken uit nieuwe leningen of andere risicodelingsinstrumenten die door de garanties gedekt moeten worden en de waarde van de bijbehorende uitgekeerde nieuwe leningen of andere risicodelingsinstrumenten;
b)
het multiplicatoreffect moet aan de hand van een prudente ex ante-risicobeoordeling van het specifieke aan te bieden garantieproduct worden bepaald, rekening houdend met de specifieke marktomstandigheden, de beleggingsstrategie van het financieel instrument en de beginselen van zuinigheid en efficiëntie. De ex ante-risicobeoordeling kan worden herzien indien gerechtvaardigd door latere marktomstandigheden;
c)
voor de programmabijdrage die wordt vastgelegd om de garanties te dekken, moet worden rekening gehouden met die ex ante-risicobeoordeling;
d)
als de financiële intermediair, of de entiteit die profiteert van de garanties, niet het geplande bedrag aan nieuwe leningen of andere risicodelingsinstrumenten aan de eindbegunstigden heeft vrijgegeven, moeten de subsidiabele uitgaven evenredig worden verlaagd.
Artikel 9
Beheer en controle van financieringsinstrumenten op nationaal, regionaal, transnationaal of grensoverschrijdend niveau
(artikel 40, lid 4, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. Bij concrete acties waarvoor de steun van programma's aan financiële instrumenten benodigd is op nationaal, regionaal, transnationaal of grensoverschrijdend niveau, als bedoeld in artikel 38, lid 1, onder b), van Verordening (EU) nr. 1303/2013, zorgt de managementautoriteit ervoor dat:
a)
de actie voldoet aan de toepasselijke wetgeving, het desbetreffende programma en de desbetreffende financieringsovereenkomst, zowel tijdens de beoordelings- als de selectieprocedure van de concrete actie en tijdens de opzet en de uitvoering van het financieel instrument;
b)
financieringsovereenkomsten bepalingen bevatten over auditvereisten en over de audittrajecten overeenkomstig punt 1, onder e), van bijlage IV bij Verordening (EU) nr. 1303/2013;
c)
gedurende de hele programmeringsperiode en tijdens de opzet en uitvoering van de financiële instrumenten managementverificaties worden uitgevoerd in overeenstemming met artikel 125, lid 4, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 voor het EFRO, het ESF, het Cohesiefonds en het EFMZV, en in overeenstemming met artikel 58, leden 1 en 2, van Verordening (EU) nr. 1305/2013 voor het Elfpo;
d)
de bewijsstukken voor uitgaven die als subsidiabel worden opgegeven:
i)
worden bewaard voor de concrete actie door de managementautoriteit, de financiële intermediair, of de instantie die het dakfonds verstrekt wanneer het financieel instrument via een dakfonds ten uitvoer wordt gelegd, om aan te kunnen tonen dat de fondsen voor de beoogde doeleinden gebruikt zijn, conform de toepasselijke wetgeving en de criteria en voorwaarden voor financiering in het kader van de desbetreffende programma's;
ii)
zijn beschikbaar voor een controle op de wettigheid en regelmatigheid van de bij de Commissie ingediende uitgaven;
e)
ondersteunende documenten op basis waarvan de naleving van de EU- en nationale wetgeving en van de financieringsvoorwaarden kan worden gecontroleerd, ten minste het volgende omvatten:
i)
documenten inzake de totstandkoming van het financieringsinstrument;
ii)
documenten waarin de bedragen zijn vastgesteld die door elk programma en op grond van elke prioritaire as aan het financieel instrument zijn bijgedragen, de uit hoofde van de programma's subsidiabele uitgaven en de rente en andere voordelen die voortvloeien uit de steun van de ESI-fondsen en het hergebruik van de middelen die aan de ESI-fondsen toe te rekenen zijn overeenkomstig de artikelen 43 en 44 van Verordening (EU) nr. 1303/2013;
iii)
documenten over de werking van het financieringsinstrument, waaronder die met betrekking tot controles, rapportages en beoordelingen;
iv)
documenten waaruit blijkt dat aan de artikelen 43, 44 en 45 van Verordening (EU) nr. 1303/2013 wordt voldaan;
v)
documenten betreffende het uitstappen uit en de afwikkeling van het financieel instrument;
vi)
documenten over de beheerskosten en -vergoedingen;
vii)
aanvraagformulieren of vergelijkbare formulieren, die door de eindbegunstigden zijn ingediend met bewijsstukken, zoals bedrijfsplannen en, indien relevant, eerdere jaarrekeningen;
viii)
indien beschikbaar, checklists en verslagen van de instanties die het financieel instrument ten uitvoer leggen;
ix)
verklaringen met betrekking tot de minimis-steun, indien van toepassing;
x)
overeenkomsten die met het oog op de steun van het financieel instrument zijn ondertekend, met inbegrip van participaties, kredieten, garanties of andere vormen van investering die aan eindbegunstigden worden verstrekt;
xi)
bewijs dat de vanuit het financieel instrument verstrekte steun voor het beoogde doeleinde is ingezet;
xii)
bescheiden van de geldstromen tussen de managementautoriteit en het financieel instrument, en binnen het financieel instrument op alle niveaus tot aan de eindbegunstigden, en ingeval van garanties het bewijs dat onderliggende leningen werden uitgekeerd;
xiii)
afzonderlijke bescheiden of boekhoudkundige codes voor door het financieel instrument betaalde bijdragen of gegeven garanties ten behoeve van de eindbegunstigden.
2. Bij concrete acties waarbij bijstand uit programma's aan financiële instrumenten onder het EFRO, het ESF, het Cohesiefonds en het EFMZV betrokken is, zorgen de auditautoriteiten ervoor dat financiële instrumenten gedurende de hele programmeringsperiode worden gecontroleerd tot aan de afsluiting in het kader van zowel de systeemaudits als de controles van concrete acties overeenkomstig artikel 127, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1303/2013.
Bij concrete acties waarbij bijstand uit programma's aan financiële instrumenten onder het Elfpo betrokken is, zorgen de auditautoriteiten ervoor dat financiële instrumenten gedurende de hele programmeringsperiode worden gecontroleerd tot de afsluiting in het kader van de systeemaudits en audits van concrete acties in overeenstemming met artikel 59 van Verordening (EU) nr. 1306/2013 van het Europese Parlement en de Raad (4).
3. Indien financiële instrumenten worden uitgevoerd door de EIB overeenkomstig artikel 38, lid 4, onder b) i), van Verordening (EU) nr. 1303/2013:
a)
moet de managementautoriteit aan een onderneming, die onder een gemeenschappelijk kader valt zoals vastgesteld door de Commissie, opdracht geven om ter plaatse controles uit te voeren over de concrete actie in de zin van artikel 125, lid 5, onder b), van Verordening (EU) nr. 1303/2013;
b)
moet de auditautoriteit aan een onderneming, die onder een gemeenschappelijk kader valt zoals vastgesteld door de Commissie, opdracht geven om audits uit te voeren over de concrete actie.
De auditautoriteit baseert zijn controleverslag op de informatie van de gemandateerde onderneming.
4. Bij gebreke van een gemeenschappelijk door de Commissie vastgesteld kader, als bedoeld in lid 3, stelt de managementautoriteit een methode voor het ter plaatse uitvoeren van controles voor, en de auditautoriteit een methode voor audits, ter goedkeuring door de Commissie.
Artikel 10
Bepalingen voor de intrekking van betalingen aan financiële instrumenten en de daaruit voortvloeiende aanpassingen betreffende betalingsaanvragen
(artikel 41, lid 3, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
De lidstaten en de managementautoriteiten kunnen bijdragen uit programma's aan de in artikel 38, lid 1, onder a) en de in artikel 38, lid 1, onder b), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 bedoelde financieringsinstrumenten, die zijn uitgevoerd overeenkomstig artikel 38, lid 4, onder a) en b), alleen intrekken als de bijdragen nog niet in een betalingsaanvraag waren opgenomen, als bedoeld in artikel 41 van die verordening. Ten aanzien van financiële instrumenten ondersteund door het EFRO, het ESF, het Cohesiefonds en het EFMZV kunnen bijdragen echter ook worden ingetrokken indien de volgende betalingsaanvraag wordt gewijzigd om de betreffende uitgaven in te trekken of te vervangen.
Artikel 11
Systeem om de jaartranches van de rentesubsidies en de subsidies voor garantievergoedingen te kapitaliseren
(artikel 42, lid 1, derde alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De in artikel 42, lid 1, onder c), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 bedoelde gekapitaliseerde rentesubsidies of subsidies voor garantievergoedingen worden aan het einde van de subsidiabiliteitsperiode berekend als het totaal van de verdisconteerde betalingsverplichtingen voor de doeleinden en perioden zoals bepaald in dat artikel, en in overeenstemming met de relevante financieringsovereenkomsten.
2. Eventuele middelen die op de geblokkeerde rekening achterblijven na de in artikel 42, lid 1, onder c), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 vastgestelde periode, of als gevolg van een onverwachte opheffing van het financieel instrument voor het einde van die periode, worden overeenkomstig artikel 45 van deze verordening gebruikt.
Artikel 12
Criteria voor het vaststellen van de beheerskosten en -vergoedingen op basis van prestaties
(artikel 42, lid 6, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De managementautoriteit berekent de beheerskosten en -vergoedingen die bij de afsluiting als subsidiabele uitgaven kunnen worden gedeclareerd overeenkomstig artikel 42, lid 1, onder d), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 op grond van de in artikel 42, lid 5, van die verordening bedoelde volgende prestatiegerelateerde criteria:
a)
de uitbetaling van de bijdragen van de ESI-fondsen;
b)
de terugbetaalde middelen uit investeringen of het opnieuw beschikbaar worden van als borg voor garantiecontracten gereserveerde middelen;
c)
de kwaliteit van de begeleidende maatregelen bij de investering vóór en na de beslissing tot investering, om het effect ervan te maximaliseren, en
d)
de bijdrage van het financieringsinstrument aan de doelstellingen en resultaten van het programma.
2. De managementautoriteit informeert het toezichtcomité, opgericht overeenkomstig artikel 47 van Verordening (EU) nr. 1303/2013 over de bepalingen betreffende de op prestaties gebaseerde berekening van de beheerskosten of -vergoedingen van het financieel instrument. Het toezichtcomité dient op jaarbasis verslagen over de daadwerkelijk betaalde beheerskosten en -vergoedingen in het voorgaande kalenderjaar te ontvangen.
Artikel 13
Drempels voor beheerskosten en -vergoedingen
(artikel 42, leden 5 en 6, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. Voor instanties die een dakfonds ten uitvoer leggen, geldt dat de beheerskosten en -vergoedingen die bij afsluiting als subsidiabele uitgaven kunnen worden gedeclareerd overeenkomstig artikel 42, lid 1, onder d), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 niet hoger mogen zijn dan de som van:
a)
3 % voor de eerste 12 maanden na ondertekening van de financieringsovereenkomst, 1 % voor de volgende 12 maanden en vervolgens 0,5 % per jaar van de programmabijdragen die aan het dakfonds zijn betaald, berekend pro rata temporis vanaf de datum van daadwerkelijke betaling aan het dakfonds tot het einde van de subsidiabiliteitsperiode, de terugbetaling aan de managementautoriteit of de datum van opheffing, indien deze datum eerder valt, en
b)
0,5 % per jaar van de programmabijdragen die uit het fonds van fondsen zijn betaald aan financiële intermediairs, berekend pro rata temporis vanaf het moment van daadwerkelijke betaling uit het dakfonds tot het moment van terugbetaling aan het dakfonds, het einde van de subsidiabiliteitsperiode of de datum van opheffing, indien deze datum eerder valt.
2. Voor instanties die de financiële instrumenten uitvoeren die vermogen, leningen, garanties, alsmede microkredieten verstrekken, ook wanneer gecombineerd met subsidies, rentesubsidies of subsidies voor garantievergoedingen, overeenkomstig artikel 37, lid 7, van Verordening (EU) nr. 1303/2013, zijn de beheerskosten en -vergoedingen die als subsidiabele uitgaven kunnen worden gedeclareerd, overeenkomstig artikel 42, lid 1, onder d), van die verordening niet hoger dan de som van:
a)
een vaste vergoeding die als volgt wordt berekend:
i)
voor een financieel instrument dat vermogen verstrekt, 2,5 % per jaar voor de eerste 24 maanden na ondertekening van de financieringsovereenkomst en vervolgens 1 % per jaar van de programmabijdragen op grond van de relevante financieringsovereenkomst aan het financiële instrument zijn voldaan, berekend pro rata temporis vanaf de datum van ondertekening van de relevante financieringsovereenkomst tot het einde van de subsidiabiliteitsperiode, de terugbetaling van de bijdragen aan de managementautoriteit of aan het dakfonds of de datum van afwikkeling, indien deze datum eerder valt;
ii)
voor een financieel instrument in alle andere gevallen 0,5 % per jaar van de programmabijdragen die aan het financiële instrument zijn uitbetaald, berekend pro rata temporis vanaf de datum van daadwerkelijke betaling aan het financieel instrument tot het einde van de subsidiabiliteitsperiode, de terugbetaling aan de managementautoriteit of aan het dakfonds, of de datum van opheffing, indien deze datum eerder valt; en
b)
een prestatiegebonden vergoeding die als volgt wordt berekend:
i)
voor een financieel instrument dat vermogen verstrekt, 2,5 % per jaar van de programmabijdragen die aan eindbegunstigden in de vorm van vermogen zijn uitgekeerd in de zin van artikel 42, lid 1, onder a), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 en van opnieuw geïnvesteerde middelen die toe te schrijven zijn aan de programmabijdragen die al moeten worden terugbetaald aan het financieel instrument, berekend pro rata temporis vanaf de datum van betaling aan de eindbegunstigde tot aan de terugbetaling van de investering, het einde van de terugvorderingsprocedure ingeval van waardeverminderingen of het einde van de subsidiabiliteitsperiode, indien deze datum eerder valt;
ii)
voor een financieel instrument dat leningen verstrekt, 1 % per jaar van de programmabijdragen die aan eindbegunstigden in de vorm van leningen zijn uitgekeerd in de zin van artikel 42, lid 1, onder a), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 en van opnieuw geïnvesteerde middelen die toe te schrijven zijn aan de programmabijdragen die al moeten worden terugbetaald aan het financieel instrument, berekend pro rata temporis vanaf de datum van betaling aan de eindbegunstigde tot aan de terugbetaling van de investering, het einde van de terugvorderingsprocedure ingeval van verzuim of het einde van de subsidiabiliteitsperiode, indien deze datum eerder valt;
iii)
voor een financieel instrument dat garanties verstrekt, 1,5 % per jaar van de programmabijdragen die voor uitstaande garantiecontracten zijn vastgelegd in de zin van artikel 42, lid 1, onder b), van Verordening (EU) nr. 1303/2013, evenals uit terugbetaalde middelen die toe te schrijven zijn aan de programmabijdragen die voor uitstaande garantiecontracten zijn vastgelegd, berekend pro rata temporis vanaf de datum van de vaststelling tot het einde van de looptijd van het garantiecontract, het einde van de terugvorderingsprocedure in geval van tekortkomingen of het einde van de subsidiabiliteitsperiode, indien deze datum eerder valt;
iv)
voor een financieel instrument dat microkredieten verstrekt, 1,5 % per jaar van de programmabijdragen die aan eindbegunstigden in de vorm van microkredieten zijn uitgekeerd in de zin van artikel 42, lid 1, onder a), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 en van opnieuw geïnvesteerde middelen die toe te schrijven zijn aan de programmabijdragen die al moeten worden terugbetaald aan het financieel instrument, berekend pro rata temporis vanaf de datum van betaling aan de eindbegunstigde tot aan de terugbetaling van de investering, het einde van de terugvorderingsprocedure ingeval van verzuim of het einde van de subsidiabiliteitsperiode, indien deze datum eerder valt;
v)
voor een financieel instrument dat subsidies, gekapitaliseerde rentesubsidies en subsidies voor garantievergoedingen in overeenstemming met artikel 37, lid 7, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 verstrekt, 0,5 % van het subsidiebedrag in de zin van artikel 42, lid 1, onder a), van die verordening, ten behoeve van eindbegunstigden.
De bepalingen van dit lid zijn van toepassing op een instantie die een financieel instrument ten uitvoer legt dat garanties verstrekt, ook als diezelfde instantie een dakfonds uitvoert, waarvoor de bepalingen van lid 4 gelden.
3. Het totale bedrag van de beheerskosten en -vergoedingen over de subsidiabiliteitsperiode, zoals vastgesteld in artikel 65, lid 2, van Verordening (EU) nr. 1303/2013, mag de volgende maxima niet overschrijden:
a)
voor een dakfonds, 7 % van het totale bedrag aan programmabijdragen dat aan het dakfonds is betaald;
b)
voor een financieel instrument dat vermogen verstrekt, 20 % van het totale bedrag aan programmabijdragen dat aan het financieel instrument is betaald;
c)
voor een financieel instrument dat leningen verstrekt, 8 % van het totale bedrag aan programmabijdragen dat aan het financieel instrument is betaald;
d)
voor een financieel instrument dat garanties verstrekt, 10 % van het totale bedrag aan programmabijdragen dat aan het financieel instrument is betaald;
e)
voor een financieel instrument dat microkrediet verstrekt, 10 % van het totale bedrag aan programmabijdragen dat aan het financieel instrument is betaald;
f)
voor een financieel instrument dat subsidies, subsidiabele gekapitaliseerde rentesubsidies en subsidies voor garantievergoedingen in overeenstemming met artikel 37, lid 7, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 verstrekt, 6 % van het totale bedrag aan programmabijdragen dat aan het financieel instrument is betaald.
4. Als dezelfde instantie een dakfonds en een financieel instrument uitvoert, worden noch de bedragen van de subsidiabele beheerskosten en -vergoedingen bedoeld in de leden 1 en 2, noch de in lid 3 aangegeven maximumbedragen gecumuleerd voor dezelfde programmabijdragen, en worden middelen die tot programmabijdragen te herleiden zijn niet opnieuw geïnvesteerd.
5. Als de meerderheid van het geïnvesteerde kapitaal in financiële intermediairs die vermogen verstrekken, afkomstig is van private investeerders of publieke investeerders die volgens de regels van de markteconomie werken, en de programmabijdrage gelijktijdig met de private investeerders wordt verleend, moeten de beheerskosten en -vergoedingen voldoen aan marktconforme voorwaarden en mogen deze de door de private investeerders te betalen beheerskosten en -vergoedingen niet overschrijden.
6. De in de leden 1, 2 en 3 vastgestelde drempels mogen worden overschreden, wanneer de instantie die het financiële instrument ten uitvoer legt, met inbegrip van, indien van toepassing, de instantie die het dakfonds ten uitvoer legt, door middel van een openbare aanbesteding is geselecteerd, in overeenstemming met de toepasselijke bepalingen, en de openbare aanbesteding de noodzaak van hogere beheerskosten en -vergoedingen heeft aangetoond.
Artikel 14
Terugbetaling van gekapitaliseerde beheerskosten en -vergoedingen voor instrumenten op basis van effecten en microkrediet
(artikel 42, lid 6, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. Gekapitaliseerde beheerskosten en -vergoedingen die als subsidiabele uitgaven kunnen worden terugbetaald, in overeenstemming met artikel 42, lid 2, van Verordening (EU) nr. 1303/2013, worden aan het einde van de subsidiabiliteitsperiode berekend als het totaal van de verdisconteerde beheerskosten en -vergoedingen die na de subsidiabiliteitsperiode moeten worden betaald voor de in artikel 42, lid 2, van die verordening genoemde periode, en in overeenstemming met de bepalingen van de betreffende financieringsovereenkomsten.
2. Gekapitaliseerde beheerskosten en -vergoedingen die na de subsidiabiliteitsperiode moeten worden betaald voor een financieel instrument dat microkrediet verstrekt, bedragen niet meer dan 1 % per jaar van de programmabijdragen die aan eindbegunstigden zijn uitgekeerd in de zin van artikel 42, lid 1, onder a), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 in de vorm van leningen, en die nog niet zijn terugbetaald aan het financieel instrument, berekend pro rata temporis vanaf het einde van de subsidiabiliteitsperiode tot aan de terugbetaling van de investering, het einde van de terugvorderingsprocedure in geval van verzuim of de in artikel 42, lid 2, van die verordening vermelde periode, indien deze datum eerder valt.
3. Gekapitaliseerde beheerskosten en -vergoedingen die na de subsidiabele periode betaald moeten worden voor een financieel instrument dat vermogen verstrekt, bedragen niet meer dan 1,5 % per jaar van de programmabijdragen die aan eindbegunstigden zijn uitgekeerd in de zin van artikel 42, lid 1, onder a), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 in de vorm van vermogen, en die nog niet zijn terugbetaald aan het financieel instrument, berekend pro rata temporis vanaf het einde van de subsidiabiliteitsperiode tot aan de terugbetaling van de investering, het einde van de terugvorderingsprocedure in geval van verzuim of de in artikel 42, lid 2, van die verordening vermelde periode, indien deze datum eerder valt.
4. Eventuele middelen die op de geblokkeerde rekening achterblijven na de in artikel 42, lid 2, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 vastgestelde periode, of als gevolg van een onverwachte opheffing van het financieel instrument voor het einde van die periode, worden overeenkomstig artikel 45 van deze verordening gebruikt.
AFDELING III
Methode voor het berekenen van verdisconteerde netto-inkomsten van concrete acties die netto-inkomsten genereren
Artikel 15
Methode voor het berekenen van verdisconteerde netto-inkomsten
(artikel 61, lid 3, zevende alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. Voor de toepassing van de in punt b) van de eerste alinea van artikel 61, lid 3, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 bedoelde methode worden de verdisconteerde netto-inkomsten van de concrete actie berekend door de verdisconteerde kosten af te trekken van de verdisconteerde inkomsten en door, in voorkomend geval, de restwaarde van de investering daarbij op te tellen.
2. De verdisconteerde netto-inkomsten van de concrete actie wordt berekend over een specifieke referentieperiode die van toepassing is op de sector van die actie, zoals aangegeven in bijlage I. De referentieperiode omvat de uitvoeringsperiode van de actie.
3. Opbrengsten en kosten worden vastgesteld op basis van de incrementele methode, gebaseerd op een vergelijking van de inkomsten en de kosten in het scenario van de nieuwe investering met de opbrengsten en kosten in een scenario zonder de nieuwe investering.
Wanneer een concrete actie bestaat uit nieuwe activa, zijn de opbrengsten en kosten die van de nieuwe investering.
4. Wanneer de belasting over de toegevoegde waarde geen subsidiabele kosten zijn overeenkomstig artikel 69, lid 3, onder c), van Verordening (EU) nr. 1303/2013, wordt de berekening van de verdisconteerde netto-inkomsten gebaseerd op cijfers exclusief belasting over de toegevoegde waarde.
Artikel 16
Vaststelling van de inkomsten
(artikel 61, lid 3, zevende alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
Voor de berekening van de verdisconteerde netto-inkomsten worden de inkomsten op de volgende basis vastgesteld:
a)
indien van toepassing worden gebruiksheffingen vastgesteld overeenkomstig het beginsel dat de vervuiler betaalt en, indien van toepassing, rekening houdend met betaalbaarheidsoverwegingen;
b)
inkomsten omvatten geen overdrachten van overheids- of regionale begrotingen of nationale publieke verzekeringsstelsels;
c)
indien een concrete actie nieuwe middelen in een reeds bestaande dienst of infrastructuur inbrengt, moet er met beide bijdragen rekening worden gehouden, dus zowel met de nieuwe gebruikers als met de bestaande gebruikers van de nieuwe of uitgebreidere dienst of infrastructuur.
Artikel 17
Vaststelling van de kosten
(artikel 61, lid 3, zevende alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
Voor de berekening van de verdisconteerde netto-inkomsten moeten de volgende kosten tijdens de referentieperiode als bedoeld in artikel 15, lid 2, in aanmerking worden genomen:
a)
vervangingskosten van apparatuur met een korte levensduur, die zorgt voor de technische werking van de concrete actie;
b)
vaste bedrijfskosten, met inbegrip van onderhoudskosten, zoals personeel, onderhoud en reparatie, algemeen beheer en administratie, en verzekeringen;
c)
variabele bedrijfskosten, met inbegrip van onderhoudskosten, zoals het verbruik van grondstoffen, energie, andere procesverbruiksgoederen, en alle onderhoud en reparatie die nodig zijn om de looptijd van de concrete actie te verlengen.
Artikel 18
Restwaarde van de investering
(artikel 61, lid 3, zevende alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. Wanneer de activa van een concrete actie zijn ontworpen voor een langere levensduur dan de in artikel 15, lid 2, bedoelde referentieperiode, wordt de restwaarde bepaald door te berekenen hoeveel de netto contante waarde van de kasstromen in de resterende levensjaren van de concrete actie bedraagt. Andere methoden om de restwaarde te berekenen mogen in naar behoren gemotiveerde omstandigheden worden toegepast.
2. De restwaarde van de investering wordt alleen in de berekening van de verdisconteerde netto-inkomsten opgenomen als de inkomsten hoger zijn dan de in artikel 17 bedoelde kosten.
Artikel 19
Verdisconteren van kasstromen
(artikel 61, lid 3, zevende alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. Alleen door de concrete actie uit te betalen of ontvangen kasstromen worden in aanmerking genomen bij de berekening van kosten en inkomsten. Kasstromen moeten worden vastgesteld voor elk jaar waarin zij door de concrete actie worden uitbetaald of ontvangen over de in artikel 15, lid 2, bedoelde referentieperiode.
2. Niet-kasposten zoals afschrijvingen, eventuele reserves voor toekomstige vervangingskosten en reserves voor onvoorziene uitgaven, worden bij de berekening buiten beschouwing gelaten.
3. Kasstromen worden naar het heden teruggerekend door een financiële discontovoet van 4 % in reële termen als indicatieve benchmark te gebruiken voor openbare investeringsacties die door de ESI-fondsen worden medegefinancierd.
4. De lidstaten kunnen een financiële discontovoet van 4 % gebruiken als ze deze benchmark kunnen rechtvaardigen en ervoor kunnen zorgen dat deze consequent wordt gebruikt bij soortgelijke acties in dezelfde sector.
5. Andere percentages dan 4 % kunnen eventueel worden gerechtvaardigd op grond van:
a)
specifieke macro-economische omstandigheden en internationale macro-economische trends en conjuncturen van de lidstaat; of
b)
de aard van de investeerder of van de uitvoeringsstructuur, bv. publiek-private partnerschappen; of
c)
de aard van de betrokken sector.
6. Om specifieke financiële discontovoeten vast te stellen, maken de lidstaten een schatting van het gemiddelde rendement op de lange termijn van een alternatieve, risicovrije beleggingsmand, hetzij nationaal of internationaal, die in hun ogen het meest relevant is. Informatie over de verschillende financiële discontovoeten wordt ter beschikking van de begunstigden gesteld.
AFDELING IV
Definitie van de vaste percentages voor indirecte kosten en daarmee verband houdende methoden die op andere beleidsterreinen van de Unie van toepassing zijn
Artikel 20
Financiering op basis van vaste percentages voor indirecte kosten op basis van Verordening (EU) nr. 1290/2013
(artikel 68, lid 1, tweede alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
Indirecte kosten kunnen worden berekend door het toepassen van een vast percentage, vastgesteld overeenkomstig artikel 29, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1290/2013 voor de volgende soorten concrete acties of projecten die deel uitmaken van de concrete acties:
a)
de concrete acties die door het EFRO worden ondersteund binnen het steunverleningsveld onder de codes 056, 057 of 060-065 zoals aangegeven in tabel 1 van bijlage I bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 215/2014 (5) van de Commissie en die worden uitgevoerd onder een van de investeringsprioriteiten die uiteen worden gezet in artikel 5, lid 1, onder a) en b), lid 2, onder b), lid 3, onder a) en c), en lid 4, onder f), van Verordening (EU) nr. 1301/2013 van het Europees Parlement en de Raad (6);
b)
de concrete acties die door het ESF worden ondersteund binnen het steunverleningsveld onder code 04 zoals vastgesteld in tabel 6 van de bijlage bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 215/2014 van de Commissie en die bijdragen tot de versterking van onderzoek, technologische ontwikkeling en innovatie in overeenstemming met artikel 3, lid 2, onder c), van Verordening (EU) nr. 1304/2013;
c)
de concrete acties die door het Elfpo worden ondersteund in overeenstemming met de artikelen 17, 26 of 35 van Verordening (EU) nr. 1305/2013 die bijdragen tot de prioriteit van de Unie die is vastgelegd in artikel 5, lid 1, van die verordening. Wanneer de concrete actie is geprogrammeerd in overeenstemming met de artikelen 17 en 26 van Verordening (EU) nr. 1305/2013 worden alleen de concrete acties van een operationele groep van het onder artikel 35, lid 1, onder c), van die verordening gefinancierde Europese innovatiepartnerschap in aanmerking genomen;
d)
de concrete acties die door het EFMZV worden ondersteund en die geprogrammeerd zijn in overeenstemming met artikel 28, artikel 37, of artikel 41, lid 5, van de toekomstige wetshandeling van de Unie tot vaststelling van de voorwaarden voor de financiële steun voor maritiem beleid en visserijbeleid voor de programmeringsperiode 2014-2020.
Artikel 21
Forfaitaire financiering voor indirecte kosten op basis van Verordening (EU, Euratom) nr. 966/2012
(artikel 68, lid 1, tweede alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
Indirecte kosten kunnen worden berekend door het toepassen van het vaste percentage, vastgesteld overeenkomstig artikel 124, lid 4, van Verordening (EU, Euratom) nr. 966/2012 van het Europees Parlement en de Raad (7) voor de volgende soorten concrete acties of projecten die deel uitmaken van de concrete acties:
a)
de concrete acties die door het EFRO worden ondersteund binnen het steunverleningsveld onder de codes 085, 086 of 087 zoals aangegeven in tabel 1 van bijlage I bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 215/2014 van de Commissie en die worden uitgevoerd onder een van de in artikel 5, lid 5, onder a), en lid 6, onder d), van Verordening (EU) nr. 1301/2013 uiteengezette investeringsprioriteiten;
b)
de concrete acties die door het ESF worden ondersteund binnen het steunverleningsveld onder code 01 zoals vastgesteld in tabel 6 van bijlage I bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 215/2014 van de Commissie en die bijdragen aan de steun voor een omslag naar een koolstofarme, klimaatbestendige en hulpbronnenefficiëntie economie in overeenstemming met artikel 3, lid 2, onder a), van Verordening (EU) nr. 1304/2013;
c)
de concrete acties die door het Elfpo worden ondersteund overeenkomstig de artikelen 17 en 25 van Verordening (EU) nr.1305/2013 die bijdragen tot de prioriteit van de Unie die is vastgelegd in artikel 5, punt 4 of 5, van die verordening;
d)
concrete acties die door het EFMZV worden ondersteund en die geprogrammeerd zijn in overeenstemming met artikel 36, artikel 38, artikel 39, lid 1, artikel 46, lid 1, onder e) en i), artikel 54 en artikel 79 quater, lid 1, onder b), van de toekomstige wetshandeling van de Unie tot vaststelling van de voorwaarden voor de financiële steun voor maritiem beleid en visserijbeleid voor de programmeringsperiode 2014-2020.
HOOFDSTUK III
BEPALINGEN TOT AANVULLING VAN HET DERDE DEEL VAN VERORDENING (EU) Nr. 1303/2013 DAT VAN TOEPASSING IS OP HET EFRO EN HET COHESIEFONDS MET BETREKKING TOT DE METHODE DIE MOET WORDEN GEBRUIKT VOOR HET UITVOEREN VAN DE KWALITEITSBEOORDELING VAN GROTE PROJECTEN
Artikel 22
Voorschriften betreffende onafhankelijke deskundigen die kwaliteitsbeoordelingen uitvoeren
(artikel 101, lid 4, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De kwaliteitsbeoordeling van grote projecten als bedoeld in artikel 101, lid 3, van Verordening (EU) nr. 1303/2013, wordt uitgevoerd door onafhankelijke deskundigen die voldoen aan de volgende eisen:
a)
aanzienlijke technische ervaring met alle fasen van de projectcyclus;
b)
brede internationale ervaring binnen de betreffende investeringssectoren;
c)
aanzienlijke expertise in het analyseren en evalueren van sociaaleconomische voordelen;
d)
aanzienlijke kennis van en ervaring met de toepasselijke EU-wetgeving en het beleid en de procedures van de Unie;
e)
onafhankelijkheid van alle autoriteiten die direct of indirect betrokken zijn bij de goedkeuring of uitvoering van het grote project;
f)
geen belangenconflict op enig niveau met betrekking tot het grote project;
g)
geen commercieel belang in verband met een groot project;
h)
de noodzakelijke taalkundige vaardigheden.
2. Indien een lidstaat voorstelt om andere onafhankelijke deskundigen dan de op initiatief van de Commissie, overeenkomstig artikel 58 van Verordening (EU) nr. 1303/2013, door technische bijstand ondersteunde deskundigen met deze beoordelingen te belasten, dient deze lidstaat, overeenkomstig artikel 101, derde alinea, van die verordening, bij de Commissie een verzoek tot goedkeuring in. Deze goedkeuring wordt verleend op basis van documenten waaruit blijkt dat de deskundigen voldoen aan de in lid 1 van dit artikel genoemde eisen.
De Commissie deelt de lidstaat binnen drie maanden na indiening van het verzoek mee of zij instemt met het voorstel inzake de onafhankelijke deskundigen.
Artikel 23
Kwaliteitsbeoordeling van grote projecten
(artikel 101, lid 4, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De onafhankelijke deskundigen voeren hun beoordeling uit op basis van de in de punten a) tot en met i) van artikel 101, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 bedoelde informatie. De onafhankelijke deskundigen kunnen verzoeken om aanvullende elementen met betrekking tot deze informatie die zij voor de kwaliteitsbeoordeling noodzakelijk achten.
De lidstaat en de onafhankelijke deskundigen kunnen overeenkomen dat deze werkzaamheden worden aangevuld met bezoeken ter plaatse.
De onafhankelijke deskundigen kunnen, in overleg met de lidstaten, de Commissie raadplegen over relevante kwesties in verband met overheidssteun ten behoeve van hun beoordeling.
2. De onafhankelijke deskundigen ondernemen voor de kwaliteitsbeoordeling de volgende stappen:
a)
zij verifiëren of de concrete actie een groot project is in de zin van artikel 100 van Verordening (EU) nr. 1303/2013, en of het project geen voltooide concrete actie is in de zin van artikel 2, lid 14, en artikel 65, lid 6, van die verordening, en of het is opgenomen in het relevante operationele programma;
b)
zij controleren de volledigheid, consistentie en nauwkeurigheid van de informatie bedoeld in de punten a) tot en met i) van artikel 101, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1303/2013, die verstrekt moet worden in de vorm als bedoeld in artikel 101, vijfde alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013;
c)
zij beoordelen de kwaliteit van het grote project aan de hand van de in bijlage II bij deze verordening vastgestelde criteria;
d)
zij stellen een onafhankelijk beoordelingsverslag over de kwaliteit op (hierna „IQR-verslag”) in de vorm als bedoeld in artikel 102, lid 1, derde alinea, van Verordening (EU) nr. 1303/2013. In het IQR-verslag moeten de onafhankelijke deskundigen hun verklaringen op eenduidige wijze formuleren en onderbouwen voor wat betreft de in dit lid genoemde elementen.
3. Een groot project wordt tijdens de kwaliteitsbeoordeling positief beoordeeld, in de zin van artikel 102, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1303/2013, indien de onafhankelijke deskundigen concluderen dat aan alle in bijlage II bij deze verordening genoemde criteria is voldaan.
HOOFDSTUK IV
BEPALINGEN TOT AANVULLING VAN HET VIERDE DEEL VAN VERORDENING (EU) Nr. 1303/2013 DAT VAN TOEPASSING IS OP HET EFRO, HET ESF, HET COHESIEFONDS EN HET EFMZV
AFDELING I
Gegevens die in geautomatiseerde vorm geregistreerd en opgeslagen moeten worden
Artikel 24
Gegevens die in geautomatiseerde vorm geregistreerd en opgeslagen moeten worden
(artikel 125, lid 8, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De informatie over gegevens die in geautomatiseerde vorm moeten worden geregistreerd en opgeslagen voor elke concrete actie in het monitoringssysteem, zoals vastgesteld overeenkomstig artikel 125, lid 2, onder d), van Verordening (EU) nr. 1303/2013, wordt in bijlage III bij deze verordening beschreven.
2. Voor elke concrete actie worden gegevens geregistreerd en opgeslagen, met inbegrip van gegevens over individuele deelnemers, indien van toepassing, zodat het eventueel kan worden samengevoegd voor toezicht, evaluatie, financieel beheer, controle en audit. Ook moet een cumulatieve samenvoeging van gegevens voor de gehele programmeringsperiode mogelijk zijn. Voor het ESF moeten de gegevens op een zodanige manier worden geregistreerd en opgeslagen dat de managementautoriteiten in staat zijn om de taken met betrekking tot toezicht en evaluatie in overeenstemming met de vereisten van artikel 56 van Verordening (EU) nr. 1303/2013 en van de artikelen 5 en 19 van Verordening (EU) nr. 1304/2013 en de bijlagen I en II bij die verordening uit te voeren.
3. Indien een concrete actie door meer dan één operationeel programma, prioriteit, of fonds of onder meer dan één categorie regio wordt ondersteund, wordt de informatie als omschreven in de velden 23-113 van bijlage III zodanig geregistreerd dat de gegevens per operationeel programma, prioriteit, fonds of categorie regio opvraagbaar zijn. Het moet ook mogelijk zijn om de indicatorgegevens als bedoeld in de velden 31-40 van bijlage III, uitgesplitst naar investeringsprioriteit en naar geslacht, in voorkomend geval op te halen.
AFDELING II
Het audittraject en het gebruik van tijdens de audits verzamelde gegevens
Artikel 25
Gedetailleerde minimumeisen voor het audittraject
(artikel 125, lid 9, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De gedetailleerde minimumeisen voor het audittraject met betrekking tot de boekhouding die moet worden bijgehouden en de bewijsstukken die moeten worden bewaard, zijn de volgende:
a)
het audittraject maakt het mogelijk de toepassing van de door het toezichtcomité voor het operationele programma vastgestelde selectiecriteria te verifiëren;
b)
met betrekking tot subsidies en terugvorderbare bijstand op grond van artikel 67, lid 1, onder a), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 maakt het audittraject het mogelijk zijn om de aan de Commissie medegedeelde gecertificeerde totaalbedragen in overeenstemming te brengen met de gedetailleerde boekhoudkundige gegevens en bewijsstukken van de certificeringsautoriteit, de managementautoriteit, de bemiddelende instanties en de begunstigden met betrekking tot in het kader van het operationele programma medegefinancierde concrete acties;
c)
met betrekking tot subsidies en terugvorderbare bijstand op grond van artikel 67, lid 1, onder b) en c), en artikel 109 van Verordening (EU) nr. 1303/2013 en artikel 14, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1304/2013 maakt het audittraject het mogelijk om de aan de Commissie medegedeelde gecertificeerde totaalbedragen in overeenstemming te brengen met gedetailleerde prestatie- of resultaatgegevens en bewijsstukken die in het bezit zijn van de certificeringsautoriteit, de managementautoriteit, de bemiddelende instanties en de begunstigden en, indien van toepassing, met inbegrip van de documenten voor de methode om standaardschalen voor eenheidskosten en forfaitaire bedragen vast te stellen, met betrekking tot in het kader van het operationele programma medegefinancierde concrete acties;
d)
met betrekking tot kosten zoals vastgesteld in overeenstemming met artikel 67, lid 1, onder d), en artikel 68, lid 1, onder a), van Verordening (EU) nr. 1303/2013, maakt het audittraject het mogelijk om de berekeningsmethode aan te tonen en te rechtvaardigen, indien van toepassing, alsmede de basis waarop de vaste percentages zijn vastgesteld, en de subsidiabele directe kosten of kosten die onder andere gekozen categorieën zijn gedeclareerd en waarop het vaste percentage van toepassing is;
e)
met betrekking tot kosten zoals vastgesteld in overeenstemming met artikel 68, lid 1, onder b) en c), van Verordening (EU) nr. 1303/2013, artikel 14, lid 2, van Verordening (EU) nr. 1304/2013 en artikel 20 van Verordening (EU) nr. 1299/2013 kunnen door het audittraject de subsidiabele directe kosten waarop het vaste percentage van toepassing is, worden onderbouwd;
f)
het audittraject moet het mogelijk maken om de betaling van de overheidsbijdrage aan de begunstigde te verifiëren;
g)
het audittraject moet voor elke concrete actie, voor zover van toepassing, de technische specificaties en het financieringsplan, documenten betreffende de goedkeuring van de subsidie, documenten betreffende de procedures voor overheidsopdrachten, verslagen van de begunstigden en verslagen over de uitgevoerde verificaties en audits bevatten;
h)
het audittraject moet informatie bevatten over het beheer van de controles en uitgevoerde audits over de concrete actie;
i)
onverminderd artikel 19, lid 3, en de bijlagen I en II van Verordening (EU) nr. 1304/2013 dient het audittraject het mogelijk te maken om gegevens met betrekking tot de outputindicatoren voor de concrete actie in overeenstemming te brengen met de doelstellingen en gerapporteerde gegevens en resultaten voor het programma;
j)
voor financiële instrumenten moet het audittraject de in artikel 9, lid 1, onder e), van deze verordening bedoelde bewijsstukken bevatten.
Voor de kosten als bedoeld in de punten c) en d) moet het audittraject het mogelijk maken om de naleving van de berekeningsmethode te verifiëren die door de managementautoriteit overeenkomstig de artikel 67, lid 5, en artikel 68, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 en artikel 14, lid 3, van Verordening (EU) nr. 1304/2013 is gebruikt.
2. De managementautoriteit zorgt ervoor dat er een verslag beschikbaar is van de identiteit en locatie van de instanties die alle vereiste bewijsstukken in bezit hebben, die nodig zijn om te zorgen voor een toereikend audittraject dat voldoet aan alle in lid 1 vastgestelde minimumeisen.
Artikel 26
Het gebruik van gegevens die tijdens door ambtenaren of gemachtigde vertegenwoordigers van de Commissie uitgevoerde audits zijn verkregen
(artikel 127, lid 8, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De Commissie neemt alle nodige maatregelen om ongeoorloofde verspreiding van en toegang tot de door de Commissie in de loop van haar audits verzamelde gegevens te voorkomen.
2. De Commissie gebruikt de in de loop van haar audits verzamelde gegevens uitsluitend om te voldoen aan de verantwoordelijkheden overeenkomstig artikel 75 van Verordening (EU) nr. 1303/2013. De Europese Rekenkamer en het Europees Bureau voor fraudebestrijding hebben toegang tot de verzamelde gegevens.
3. De verzamelde gegevens worden niet doorgegeven aan andere personen dan die welke, in de lidstaten of bij de instellingen van de Unie, er uit hoofde van hun functie toegang dienen te hebben, in overeenstemming met de toepasselijke regels, zonder de uitdrukkelijke toestemming van de gegevensverstrekkende lidstaat.
AFDELING III
Reikwijdte en inhoud van audits op concrete acties en jaarrekeningen en de methode voor de selectie van de steekproef van activiteiten
Artikel 27
Audits van concrete acties
(artikel 127, lid 7, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. Audits van concrete acties worden op basis van elk boekjaar verricht op een steekproef van concrete acties die is geselecteerd volgens een door de auditautoriteit overeenkomstig artikel 28 van deze verordening vastgestelde of goedgekeurde methode.
2. Audits van concrete acties worden uitgevoerd aan de hand van bewijsstukken die tezamen het audittraject vormen, en moeten de wettigheid en regelmatigheid van de bij de Commissie ingediende uitgaven controleren, waaronder de volgende aspecten:
a)
dat de concrete actie geselecteerd is overeenkomstig de selectiecriteria voor het operationele programma, niet fysiek voltooid of volledig ten uitvoer gelegd was voordat de begunstigde de aanvraag om financiering in het kader van het operationele programma indiende, uitgevoerd is overeenkomstig de goedkeuringsbeschikking, en voldoet aan alle ten tijde van de audit geldende voorwaarden betreffende functionaliteit, gebruik en te verwezenlijken doelstellingen;
b)
dat de bij de Commissie gedeclareerde uitgaven overeenstemmen met de boekhoudkundige gegevens, en dat de vereiste bewijsstukken een adequaat audittraject als bedoeld in artikel 25 van deze verordening vormen;
c)
dat voor bij de Commissie ingediende uitgaven zoals bepaald overeenkomstig de artikel 67, lid 1, onder b) en c), en artikel 109 van Verordening (EU) nr. 1303/2013 en artikel 14, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1304/2013 prestaties en resultaten geleverd zijn die de betalingen aan de begunstigde onderbouwen, dat gegevens van deelnemers of andere bescheiden in verband met prestaties en resultaten overeenkomen met de bij de Commissie ingeleverde informatie en dat de vereiste bewijsstukken een adequaat audittraject als bedoeld in artikel 25 van deze verordening vormen;
Bij de audits wordt ook geverifieerd dat de overheidsbijdrage aan de begunstigde betaald is overeenkomstig artikel 132, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1303/2013.
3. Audits van concrete acties omvatten, waar van toepassing, controle ter plaatse van de fysieke uitvoering van de operatie.
4. Audits van concrete acties controleren de juistheid en volledigheid van de overeenkomstige uitgaven die de certificeringsautoriteit in zijn boekhoudsysteem registreert en de afstemming van het audittraject op alle niveaus.
5. Indien geconstateerde problemen een systemisch karakter blijken te vertonen en dus een risico voor andere concrete acties in het kader van het operationele programma kunnen inhouden, zorgt de auditautoriteit voor nader onderzoek, zo nodig met aanvullende audits, om de omvang van die problemen vast te stellen, en beveelt de nodige corrigerende maatregelen aan.
6. Met het oog op de jaarlijkse verslaglegging aan de Commissie worden voor het bedrag aan gecontroleerde uitgaven alleen uitgaven meegerekend die binnen het bestek van een overeenkomstig lid 1 verrichte audit vallen. Hiervoor wordt het model voor het overeenkomstig artikel 127, lid 6, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 opgestelde controleverslag gebruikt.
Artikel 28
Methode voor de samenstelling van de steekproef op concrete acties
(artikel 127, lid 7, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De auditautoriteit stelt de methode voor de selectie van de steekproef (de steekproefmethode) vast in overeenstemming met de in dit artikel vermelde vereisten, rekening houdend met de internationaal aanvaarde controlenormen INTOSAI, IFAC of IIA.
2. Naast de toelichtingen in de auditstrategie houdt de auditautoriteit een overzicht bij van de documentatie en deskundige oordelen die hebben geleid tot het opstellen van de steekproefmethoden, waaronder de planning, de selectie, het testen en de evaluatiefasen, om aan te tonen dat de vastgestelde methode geschikt is.
3. Een steekproef moet representatief zijn voor de populatie waaruit het is getrokken, waardoor de auditautoriteit een geldige controleverklaring kan opstellen overeenkomstig artikel 127, lid 5, onder a), van Verordening (EU) nr. 1303/2013. Deze populatie omvat de uitgaven van een operationeel programma of groep van operationele programma's die onder een gemeenschappelijk beheers- en controlesysteem vallen, dat is opgenomen in de betalingsaanvragen aan de Commissie overeenkomstig artikel 131 van Verordening (EU) nr. 1303/2013 voor een bepaald boekjaar. De steekproef kan tijdens of na het boekjaar worden geselecteerd.
4. Voor toepassing van artikel 127, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 is een steekproefmethode statistisch wanneer die waarborgt:
i)
willekeurige selectie van de steekproefeenheden;
ii)
het gebruik van kansrekening om de steekproefresultaten te evalueren, met inbegrip van meting en controle van het steekproefrisico en van de geplande en feitelijk bereikte steekproefprecisie.
5. De steekproefmethode moet zorgen voor een willekeurige selectie van elke steekproefeenheid in de populatie door willekeurige getallen te gebruiken die voor elke populatie-eenheid zijn geselecteerd om de eenheden waaruit de steekproef bestaat te selecteren of door middel van systematische selectie met behulp van een willekeurig beginpunt en het een systematische regel toe te passen om de aanvullende items te selecteren.
6. De steekproefeenheid wordt door de auditautoriteit op basis van deskundig oordeel vastgesteld. De steekproefeenheid kan een concrete actie, een project binnen een concrete actie of uit een betalingsaanvraag door een begunstigde zijn. Informatie over het soort vastgestelde steekproefeenheid en het hiervoor gebruikte deskundig oordeel worden in het controleverslag opgenomen.
7. Indien de totale uitgaven voor een steekproefeenheid een negatief bedrag vertonen in een boekjaar, wordt het van de in lid 3 bedoelde populatie uitgesloten en afzonderlijk geëvalueerd. De auditautoriteit kan ook een aparte steekproef van deze populatie nemen.
8. Indien de voorwaarden voor evenredige controle zoals bepaald in artikel 148, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 van toepassing zijn, kan de auditautoriteit de in dar artikel vermelde items uitsluiten van de te bemonsteren populatie. Als de concrete actie reeds is geselecteerd in de steekproef, vervangt de auditautoriteit het door middel van een geschikte willekeurige selectie.
9. Alle bij de Commissie gedeclareerde uitgaven in de steekproef worden onderworpen aan een audit.
Wanneer de geselecteerde steekproefeenheden een groot aantal onderliggende betalingsaanvragen of -facturen bevatten, kan de auditautoriteit ze aan de hand van substeekproeven controleren en de onderliggende betalingsaanvragen of -facturen selecteren met behulp van dezelfde steekproefparameters die zijn gebruikt om de steekproefeenheden te selecteren van de belangrijkste steekproef.
In dat geval wordt de juiste steekproefomvang berekend binnen elke te controleren steekproefeenheid en mogen er in ieder geval niet minder dan 30 onderliggende betalingsaanvragen of -facturen voor elke steekproefeenheid zijn.
10. De auditautoriteit kan in een populatie gelaagdheid aanbrengen door een populatie te verdelen in subpopulaties, die elk een groep van steekproefeenheden met vergelijkbare kenmerken vormen, in het bijzonder in termen van risico of een verwacht foutenpercentage of wanneer de populatie activiteiten omvat die uit financiële bijdragen van een operationeel programma voor financiële instrumenten of andere waardevolle elementen bestaat.
11. De auditautoriteit beoordeelt de betrouwbaarheid van het systeem met hoog, gemiddeld of laag, hierbij rekening houdend met de resultaten van systeemaudits om de technische parameters van de steekproef te bepalen, zodat de gecombineerde mate van zekerheid die met de systeemaudits en de audits op concrete acties wordt verkregen, hoog is. Voor een systeem dat als hoog betrouwbaar is beoordeeld, dient het betrouwbaarheidsniveau dat wordt gehanteerd voor het trekken van een steekproef uit concrete acties niet lager te zijn dan 60 %. Voor een systeem dat als laag betrouwbaar is beoordeeld, dient het betrouwbaarheidsniveau dat wordt gehanteerd voor het trekken van een steekproef uit concrete acties niet lager te zijn dan 90 %. Het maximale materialiteitsniveau bedraagt 2 % van de in lid 3 bedoelde uitgaven.
12. Wanneer er onregelmatigheden of een risico van onregelmatigheden wordt vastgesteld, beslist de auditautoriteit op basis van een deskundig oordeel of het noodzakelijk is een aanvullende steekproef te controleren van extra concrete acties of onderdelen van concrete acties die geen deel uitmaakten van de willekeurige steekproef, teneinde rekening te houden met vastgestelde specifieke risicofactoren.
13. De auditautoriteit dient de resultaten van de audits van de aanvullende steekproef afzonderlijk te analyseren, op basis van deze resultaten conclusies te trekken en de Commissie hiervan in het jaarlijkse controleverslag op de hoogte te stellen. In de aanvullende steekproef aangetroffen onregelmatigheden mogen niet in de berekening van het willekeurige foutenpercentage van de willekeurige steekproef worden opgenomen.
14. Op basis van de resultaten van audits op concrete acties, berekent de auditautoriteit in het kader van het auditoordeel en controleverslag als bedoeld in artikel 127, lid 5, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 een totaal foutenpercentage dat het totaal aantal verwachte toevallige fouten beslaat en, indien van toepassing, systemische fouten en ongecorrigeerde abnormale fouten, gedeeld door de populatie.
Artikel 29
Audit van de rekeningen
(artikel 127, lid 7, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De controle van de rekeningen als bedoeld in artikel 137, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1303/2013 wordt voor elk boekjaar uitgevoerd door de auditautoriteit.
2. De controle van de rekeningen moet een redelijke mate van zekerheid bieden over de volledigheid, de nauwkeurigheid en de waarachtigheid van de gedeclareerde bedragen in de rekeningen.
3. Voor de doelstellingen van de leden 1 en 2 houdt de auditautoriteit in het bijzonder rekening met de resultaten van de systeemaudits die binnen de certificeringsautoriteit zijn verricht en van de audits op concrete acties.
4. De systeemaudit omvat verificatie van de betrouwbaarheid van het boekhoudsysteem van de certificeringsautoriteit en, op steekproefbasis, van de juistheid van de uitgaven, geschrapte bedragen en terugvorderingen, die in het boekhoudsysteem van de certificeringsautoriteit staan geregistreerd.
5. Voor de accountantsverklaring, teneinde te kunnen concluderen dat de rekeningen een getrouw beeld geven, controleert de auditautoriteit dat alle in artikel 137 van Verordening (EU) nr. 1303/2013 vereiste elementen correct zijn opgenomen in de rekeningen en overeenkomen met de ondersteunende boekhoudstukken die door alle betrokken autoriteiten of instanties en begunstigden zijn bijgehouden. De auditautoriteit controleert in het bijzonder, op basis van de door de certificeringsautoriteit verstrekte rekeningen, of:
a)
het totale bedrag van gedeclareerde subsidiabele uitgaven overeenkomstig artikel 137, lid 1, onder a), van Verordening (EU) nr. 1303/2013 overeenkomt met de uitgaven en met de bijbehorende overheidsbijdrage in de betalingsaanvragen aan de Commissie voor het desbetreffende boekjaar en, als er verschillen zijn, of er adequate toelichtingen zijn verstrekt in de boekhouding voor de afgestemde bedragen;
b)
de geschrapte bedragen en terugvorderingen tijdens het boekjaar, de terug te vorderen bedragen aan het einde van het boekjaar, de terugvorderingen krachtens artikel 71 van Verordening (EU) nr. 1303/2013 en de oninbare bedragen die in de rekeningen staan opgenomen, overeenkomen met de bedragen die in de boekhoudsystemen van de certificeringsautoriteit staan geregistreerd en gebaseerd zijn op gerechtvaardigde beslissingen door de verantwoordelijke beheers- of certificeringsautoriteit;
c)
er uitgaven zijn uitgesloten van de rekeningen overeenkomstig artikel 137, lid 2, van de Verordening (EU) nr. 1303/2013, indien van toepassing, en of alle vereiste correcties terug te vinden zijn in de rekeningen van het betreffende boekjaar;
d)
de programmabijdragen aan financiële instrumenten en voorschotten op staatssteun aan begunstigden worden ondersteund door beschikbare informatie van de beheers- en certificeringsautoriteit.
Controles zoals bedoeld in de punten b), c) en d) kunnen op basis van een steekproef worden uitgevoerd.
AFDELING IV
Financiële correcties door de Commissie met betrekking tot systemische tekortkomingen
Artikel 30
Criteria voor het vaststellen van ernstige tekortkomingen in de effectieve werking van het beheers- en controlesysteem
(artikel 144, lid 6, van Verordening (EU) nr. 1303/2013)
1. De Commissie baseert haar beoordeling van de efficiënte werking van de beheers- en controlesystemen op de resultaten van alle beschikbare systeemaudits, met inbegrip van tests van controles, en van audits op concrete acties.
Deze beoordeling heeft betrekking op de interne controleomgeving van het programma, de management- en controleactiviteiten van de beheers- en certificerende instanties, en de controleactiviteiten van de auditautoriteit, en is gebaseerd op verificatie van naleving van de in tabel 1 van bijlage IV aangegeven voorschriften.
Of aan deze voorschriften is voldaan, wordt beoordeeld aan de hand van de in tabel 2 van bijlage IV aangegeven categorieën.
2. De voornaamste typen ernstige tekortkomingen van de effectieve werking van de beheers- en controlesysteem zijn gevallen waar aan een van de in de punten 2, 4, 5, 13, 15, 16 en 18 van tabel 1 van bijlage IV genoemde belangrijkste eisen niet wordt voldaan, of wanneer ten aanzien van twee of meer van de andere belangrijkste eisen van tabel 1 van bijlage IV wordt geconstateerd dat deze vallen onder categorie 3 of 4 zoals aangegeven in tabel 2 van bijlage IV.
Artikel 31
Criteria voor het toepassen van forfaitaire percentages of geëxtrapoleerde financiële correcties en criteria voor het vaststellen van de hoogte van de financiële correctie
Artikel 144, lid 6, van Verordening (EU) nr. 1303/2013
1. Financiële correcties worden toegepast op een operationeel programma, of een deel daarvan, waarin de Commissie een of meer ernstige tekortkomingen in de werking van het beheers- en controlesysteem vaststelt.
Niettegenstaande de eerste alinea van dit lid worden er geëxtrapoleerde financiële correcties toegepast, voor het gehele operationele programma of een deel daarvan, wanneer de Commissie systemische onregelmatigheden vaststelt in een representatieve steekproef van concrete acties, waardoor een nauwkeuriger kwantificering van het risico voor de begroting van de Unie mogelijk is. In dit geval moeten de resultaten van het onderzoek naar de representatieve steekproef worden geëxtrapoleerd naar de rest van de populatie waaruit de steekproef voor de vaststelling van de financiële correctie werd getrokken.
2. De hoogte van de forfaitaire correctie wordt vastgesteld met inachtneming van de volgende elementen:
a)
het relatieve belang van de ernstige tekortkoming(en) in de context van het beheers- en controlesysteem als geheel;
b)
de frequentie en de omvang van de ernstige tekortkoming(en);
c)
de mate van risico op verlies voor de begroting van de Unie.
3. Rekening houdend met deze elementen wordt de hoogte van de financiële correctie als volgt vastgesteld:
a)
wanneer de ernstige tekortkoming(en) in het beheers -en controlesysteem dusdanig fundamenteel, regelmatig of wijdverbreid is/zijn dat dit tot volledig falen van het systeem leidt, waardoor de wettigheid en regelmatigheid van alle betrokken uitgaven in gevaar worden gebracht, wordt een vast percentage van 100 % toegepast;
b)
wanneer de ernstige tekortkoming(en) in het beheers -en controlesysteem dusdanig regelmatig en wijdverbreid is/zijn dat dit tot zeer ernstig falen van het systeem leidt, waardoor de wettigheid en regelmatigheid van een zeer groot deel van de betrokken uitgaven in gevaar worden gebracht, wordt een vast percentage van 25 % toegepast;
c)
wanneer de ernstige tekortkoming(en) in het beheers -en controlesysteem het gevolg is/zijn van een niet volwaardig, of slecht of onregelmatig functionerend systeem, waardoor de wettigheid en regelmatigheid van een groot deel van alle betrokken uitgaven in gevaar worden gebracht, wordt een vast percentage van 10 % toegepast;
d)
wanneer de ernstige tekortkoming(en) in het beheers -en controlesysteem het gevolg is/zijn van een niet consistent functionerend systeem, waardoor de wettigheid en regelmatigheid van een aanzienlijk deel van alle betrokken uitgaven in gevaar worden gebracht, wordt een vast percentage van 5 % toegepast.
4. Wanneer de toepassing van een vast percentage overeenkomstig lid 3 onevenredig zou zijn, wordt een lager correctieniveau toegepast.
5. Indien een verantwoordelijke autoriteit nalaat adequate corrigerende maatregelen te treffen naar aanleiding van een financiële correctie tijdens een boekjaar, en dezelfde ernstige tekortkoming(en) in een volgend boekjaar opnieuw vastgesteld worden, wordt het correctiepercentage, vanwege de aanhoudende aard van de tekortkoming(en), verhoogd tot een niveau dat niet hoger is dan dat van de naasthogere categorie.
Artikel 32
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 24 is van toepassing met ingang van 1 december 2014 wat betreft de in bijlage III bedoelde informatie over vastgelegde en opgeslagen gegevens, met uitzondering van de datavelden 23 tot en met 40, 71 tot en met 78, en 91 tot en met 105. Wat deze velden van bijlage III betreft, is artikel 24 van toepassing met ingang van 1 juli 2015.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 3 maart 2014.