PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 13. září 2013,
kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr a zrušuje rozhodnutí 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability.
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomických ozdravných programů pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci; tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o založení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM v zásadě rozhodla poskytnout stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky (dále jen „memorandum o porozumění“) a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) první přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů v druhém čtvrtletí roku 2013.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost má být nyní makroekonomický ozdravný program přijat ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu přehlednosti a právní jistoty by měl být program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu by měla zůstat stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale měl by rovněž zahrnovat i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 uvedeného rozhodnutí. Zároveň by mělo být rozhodnutí 2013/236/EU zrušeno.
(7)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla první přezkum za účelem posouzení pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu bylo aktualizováno memorandum o porozumění v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, zejména pokud jde o i) plán postupného uvolňování kontrol kapitálu, ii) zavedení právního rámce pro novou strukturu pro řízení podílu státu v odvětví družstevních úvěrů, iii) akční plán proti praní špinavých peněz, iv) systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, které mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, v) zajištění neustálé disponibility potřebných finančních prostředků na pokrytí příspěvků státu u projektů financovaných ze strukturálních a jiných fondů EU, vi) poskytnutí podrobností o plánované reformě podpory z veřejných prostředků a vii) vytvoření podrobných politických návrhů týkajících se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách a učinění rychlých opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti. Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu.
(8)
V průběhu provádění komplexního balíčku opatření hospodářské politiky Kypru by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel vytvořit skupiny odborníků.
(9)
Kyperské orgány by měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu usilovat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi o názory sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Pro usnadnění návratu kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu a fiskální a finanční stabilitě Kypr důsledně provádí makroekonomický ozdravný program (dále jen „program“), jehož hlavní prvky jsou stanoveny v článku 2 tohoto rozhodnutí.
2. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF sleduje pokrok Kypru při provádění programu. Kypr poskytuje Komisi a ECB svou plnou součinnost. Zejména jim poskytuje veškeré informace, které považují za nezbytné ke sledování programu. Kyperské úřady předem prokonzultují s Komisí, ECB a MMF přijetí politik, které nejsou zahrnuty do tohoto rozhodnutí, ale které by mohly mít podstatný dopad na dosažení cílů programu.
3. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF přezkoumává s kyperskými orgány všechny změny a aktualizace programu, které mohou být nezbytné, aby se plně zohlednily mimo jiné jakékoli významné rozdíly mezi makroekonomickými a fiskálními prognózami a skutečnými hodnotami (včetně údajů o zaměstnanosti), negativní účinky přelévání a rovněž makroekonomické a finanční otřesy.
S cílem zajistit bezproblémové zavádění programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováh Komise zajišťuje průběžné poskytování poradenství a pomoci v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.
Komise pravidelně posuzuje ekonomický dopad programu a doporučuje nezbytné korekce ve snaze podporovat růst a vytváření pracovních míst, zajistit nutnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé dopady v sociální oblasti. Makroekonomický ozdravný program se zveřejní, včetně jeho cílů a předpokládaného rozvržení úsilí o ozdravení.
Článek 2
1. Hlavní cíle programu jsou: ozdravit kyperský bankovní sektor, pokračovat v probíhajícím procesu fiskální konsolidace a provádět strukturální reformy na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného a vyváženého růstu. Program se zaměřuje na konkrétní rizika, která Kypr představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jeho cílem je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace na Kypru a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na mezinárodních finančních trzích. Program bere náležitě v úvahu doporučení Rady určená Kypru podle článků 121, 126, 136 a 148 Smlouvy, jakož i opatření Kypru přijatá k dodržování uvedených doporučení a zaměřuje se na rozšíření, posílení a prohloubení požadovaných opatření politiky.
2. Kypr usiluje o fiskální konsolidaci v souladu se svými závazky v rámci postupu při nadměrném schodku, a to za pomoci kvalitních trvalých opatření s minimálním dopadem na zranitelné skupiny.
3. Aby Kypr snížil svůj schodek do roku 2016 pod 3 % HDP, je připraven přijmout dodatečná konsolidační opatření. Konkrétně v případě nižších příjmů nebo vyšší potřeby sociálních výdajů v důsledku nepříznivých makroekonomických vlivů je kyperská vláda připravena přijmout dodatečná opatření k zachování cílů programu, včetně snížení diskrečních výdajů, při současné minimalizaci dopadu na zranitelné skupiny. Během programového období se peněžní příjmy přesahující prognózy programu včetně případných neočekávaných zisků použijí ke zvýšení úspor nebo snížení dluhu. Naopak dosažení lepších výsledků v takové míře, že to bude možné považovat za trvalé, může snížit potřebu dodatečných opatření v posledních letech.
4. Kypr zachová dobré využívání strukturálních a dalších unijních fondů s ohledem na rozpočtové cíle programu. Pro zajištění efektivního využívání finančních prostředků Unie kyperská vláda zajistí, aby byly stále k dispozici potřebné finanční prostředky na pokrytí příspěvků státu, včetně nezpůsobilých výdajů, v rámci evropských strukturálních fondů a investičních fondů (EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ERF/ENRF) v programových obdobích 2007-2013 a 2014-20, přičemž vezme v úvahu dostupné finanční prostředky Evropské investiční banky. Úřady zajistí, aby se zlepšila institucionální kapacita k provádění stávajících a budoucích programů a byly dostupné příslušné lidské zdroje řídících orgánů a prováděcích subjektů.
5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor Kypr i nadále důkladně reformuje a restrukturalizuje bankovní sektor a posiluje životaschopné banky prostřednictvím obnovení jejich kapitálu, řešení problémů s likviditou a posílení dohledu nad nimi. Program stanoví tyto opatření a výstupy:
a)
zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Jsou pečlivě sledovány dočasné kontroly volného toku kapitálu (jako např. omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro finanční stabilitu finančního systému. Byl zveřejněn plán postupného uvolňování kontrol kapitálu založený na etapách a pokroku při provádění programu a v souladu se stavem likvidity bank. Střednědobé plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy o minimálních požadavcích na likviditu jsou aktualizovány, aby se v budoucnosti zabránilo nadměrné koncentraci aktiv určitých emitentů;
b)
přijetí nezbytných regulativních požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2013;
c)
přijetí opatření k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze soukromých zdrojů, dříve než jim budou poskytnuta opatření státní podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní podpory. Komerční banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu;
d)
zajištění toho, aby byl vytvořen úvěrový rejstřík, přezkoumán a případně změněn stávající regulační rámec týkající se poskytování a správy půjček a přijaty právní předpisy posilující správu komerčních bank;
e)
posílení bankovní správy, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo stranám, které jsou s nimi spjaty;
f)
maximalizaci objemu splacených prostředků z úvěrů v selhání a zároveň minimalizace pobídek pro strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování a řízení úvěrů v selhání;
g)
dokončení slaďování regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
h)
provádění strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, jak stanoví Kyperská centrální banka po konzultaci s Komisí, ECB a MMF;
i)
posílené sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru, aby se usnadnilo poskytování nových úvěrů a snížila úvěrová omezení;
j)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího provádění lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnosti subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy;
k)
předložení právních předpisů pro povinný dohled založený na úrovni kapitalizace;
l)
začlenění zátěžových testů do pravidelného vnějšího bankovního dohledu;
m)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich fungování; a
n)
zavedení právního rámce pro novou strukturu pro správu podílu státu v odvětví družstevních úvěrů.
6. V průběhu roku 2013 kyperské orgány důsledně plní zákon o rozpočtu na rok 2013 (v posledním platném znění), včetně dalších trvalých opatření, která byla přijata před prvním vyplacením finanční pomoci, která činí minimálně 351 milionů EUR (2,1 % HDP). Kypr přijme tato opatření:
a)
reformu svého daňového systému pro motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a s cílem získat ve střednědobém výhledu další příjmy;
b)
systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, jež mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, který zajišťuje srovnatelné zacházení s takovými fondy v bance Bank of Cyprus a zohledňuje peněžní tok a pojistně matematické situace každého fondu a minimalizuje dopad na schodek vládních institucí. S ohledem na sociální povahu těchto fondů může být cílový schodek vládních institucí pro rok 2013 upraven tak, aby zahrnoval rozpočtový dopad na tento systém, a
c)
plné provedení konsolidačních opatření přijatých od prosince 2012.
7. Od 1. ledna 2014 bude Kypr uplatňovat následující opatření:
a)
na výdajové straně se do rozpočtu zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu zacílení; další snížení mezd a náhrad přesčasů ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti vzdělávání za účelem zlepšení využívání zdrojů a
b)
na příjmové straně se do rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH; zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků na všeobecné sociální pojištění.
8. V zájmu zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí Kypr provádí fiskální strukturální reformy, které zahrnují mimo jiné tato opatření a výstupy:
a)
v případě nutnosti další reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů. Alternativy reformy vyplynou z pojistně matematické studie;
b)
kontrolu růstu výdajů na zdravotní péči ve snaze zajistit dostatečné prostředky na základní zdravotní péči posílením udržitelnosti struktury financování a efektivnosti veřejné zdravotní péče; zavedení státního systému zdravotní péče, zajištění jeho finanční udržitelnosti a zároveň dostupnosti pro všechny;
c)
zlepšením efektivity veřejných výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší správy veřejných financí, přispět k rozpočtové konsolidaci se zohledněním nutnosti zajistit dostatečné prostředky pro základní politiky, jako je vzdělávání a zdravotnictví. Tento rámec plně odpovídá směrnici Rady 2011/85/EU (3) a Smlouvě o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, podepsané v Bruselu dne 2. března 2012;
d)
přijetí vhodného právního a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů;
e)
vypracování programu pro dosažení pevného systému správy a řízení státních a polostátních podniků a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;
f)
vypracování a provedení uceleného plánu reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní včetně opatření pro boj proti daňovým podvodům a únikům a zajištění úplného a včasného používání právních předpisů a norem, jimiž se řídí mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací;
g)
reformu systému daně z nemovitostí;
h)
reformu veřejné správy ve snaze zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu;
i)
reformy celkové struktury a úrovní sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami k práci. Plánovaná reforma podpory z veřejných prostředků zajistí, aby sociální podpora sloužila jako záchranná síť, která zabezpečuje minimální příjem pro osoby, které nedokáží dosáhnout základní životní úrovně, a přitom zachovává pobídky k práci, a
j)
provedení komplexní prověrky svých veřejných financí, mimo jiné s cílem vyhodnotit důvody, jež vedly k nepřiměřenému nárůstu dluhu.
9. Kypr zajistí, aby do konce programu byla i nadále pozastavena indexace mezd v širším veřejném sektoru. Veškeré změny minimální mzdy musí být v souladu s hospodářským vývojem a s vývojem na trhu práce a musí být přijaty po konzultaci se sociálními partnery.
10. Kypr vytvoří podrobné politické návrhy týkající se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách. Kypr učiní rychlá opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti v souladu s cíli doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Koncepce, řízení a provádění opatření určených pro mladé musí být dobře začleněny do širšího systému aktivačních politik a musí být v souladu s reformou sociálního systému a dohodnutými rozpočtovými cíli.
11. Kypr přijme zbývající změny odvětvových právních předpisů, které jsou nezbytné k plnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5). Neodůvodněné překážky na trzích služeb, zejména v souvislosti s regulovanými povoláními, musí být odstraněny. Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a zachováním nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.
12. Kypr zajistí snížení počtu nevyřízených vydání vlastnického titulu k nemovitosti, učiní opatření pro zrychlení rychlého rušení břemen u vlastnických titulů, které mají být převedeny na kupující nemovitého majetku, a zavede zaručené lhůty pro vydávání stavebních osvědčení a vlastnických titulů.
13. Kypr změní pravidla pro nucený prodej nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby v co nejkratších časových rozmezích. Zvýší se rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do konce programového období. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu vypracováním konkrétního akčního plánu, který povede k plnění kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v nedávno revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015. Kypr vypracuje zprávu o potřebách v oblasti letecké dostupnosti, která bude základem aeropolitické strategie.
14. V odvětví energetiky Kypr zajistí plné provedení třetího energetického balíčku, a to bez ohledu na čl. 44 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (6) a čl. 49 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (7). Kypr zváží, zda využije odchylky, které mu poskytují výše uvedená ustanovení. Zároveň vypracuje komplexní plán rozvoje pro přeskupení kyperského odvětví energetiky. Tento plán zahrne:
a)
plán zavádění infrastruktury nezbytné pro těžbu zemního plynu s ohledem na komerční alternativy a rizika;
b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a vývoz plynu, včetně vhodného rámce pro prodej zemního plynu z pobřežních vod zaměřeného na maximalizaci příjmů, a
c)
plán zavedení institucionálního rámce pro využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je zřízen na základě mezinárodně uznávaných osvědčených postupů.
15. Kypr předloží Komisi žádost o technickou pomoc během programového období. V této žádosti budou uvedeny a specifikovány oblasti technické pomoci či poradenských služeb, které kyperské úřady považují za zásadní pro plnění svého makroekonomického ozdravného programu.
Článek 3
Rozhodnutí 2013/236/EU se zrušuje.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 13. září 2013.
UITVOERINGSBESLUIT VAN DE RAAD
van 13 september 2013
inzake de goedkeuring van het macro-economische aanpassingsprogramma voor Cyprus en inzake de intrekking van Besluit 2013/236/EU
(2013/463/EU)
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EU) nr. 472/2013 van het Europees Parlement en de Raad van 21 mei 2013 betreffende de versterking van het economische en budgettaire toezicht op lidstaten in de eurozone die ernstige moeilijkheden ondervinden of dreigen te ondervinden ten aanzien van hun financiële stabiliteit (1), en met name artikel 7, leden 2 en 5,
Gezien het voorstel van de Europese Commissie,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Verordening (EU) nr. 472/2013 is van toepassing op lidstaten die bij de inwerkingtreding ervan al financiële steun ontvangen, met inbegrip van financiële steun uit het Europees stabiliteitsmechanisme (ESM).
(2)
Verordening (EU) nr. 472/2013 bevat regels voor de goedkeuring van macro-economische aanpassingsprogramma’s voor lidstaten die financiële steun ontvangen; deze regels moeten verenigbaar zijn met het Verdrag tot instelling van het Europees stabiliteitsmechanisme.
(3)
Nadat Cyprus op 25 juni 2012 een verzoek om financiële bijstand uit het ESM had ingediend, heeft de Raad op 25 april 2013 bij Besluit 2013/236/EU (2) bepaald dat Cyprus op strikte wijze een macro-economisch aanpassingsprogramma ten uitvoer moet leggen.
(4)
Op 24 april 2013 heeft de Raad van gouverneurs van het ESM besloten om Cyprus in principe stabiliteitssteun te verlenen, en zijn goedkeuring gehecht aan het memorandum van overeenstemming over de specifieke economische beleidsvoorwaarden (het „MvO”) en aan de ondertekening ervan door de Commissie namens het ESM.
(5)
Overeenkomstig artikel 1, lid 2, van Besluit 2013/236/EU heeft de Commissie in samenwerking met de Europese Centrale Bank (ECB) en, waar nodig, het Internationaal Monetair Fonds (IMF), voor het eerst beoordeeld welke vorderingen bij de uitvoering van de overeengekomen maatregelen zijn gemaakt, hoe doeltreffend deze zijn en welk economisch en sociaal effect ze sorteren. Op basis van deze beoordeling is het bestaande macro-economische aanpassingsprogramma bijgewerkt, waarbij rekening is gehouden met de stappen die de Cypriotische autoriteiten aan het eind van het tweede kwartaal van 2013 al hadden gezet.
(6)
Met de inwerkingtreding van Verordening (EU) nr. 472/2013 moet een macro-economisch aanpassingsprogramma voortaan worden vastgesteld in de vorm van een uitvoeringsbesluit van de Raad. Omwille van de duidelijkheid en de rechtszekerheid dient het programma opnieuw te worden goedgekeurd, en wel op basis van artikel 7, lid 2, van Verordening (EU) nr. 472/2013. De inhoud van het programma dient identiek te blijven aan het bij Besluit 2013/236/EU goedgekeurde programma, met dien verstande dat de resultaten van de krachtens artikel 1, lid 2, van dat besluit verrichte evaluatie erin moeten zijn verwerkt. Tegelijk dient Besluit 2013/236/EU te worden ingetrokken.
(7)
In samenwerking met de ECB en het IMF heeft de Commissie voor het eerst beoordeeld welke vorderingen bij de uitvoering van de overeengekomen maatregelen zijn gemaakt, hoe doeltreffend deze zijn en welk economisch en sociaal effect ze sorteren. Naar aanleiding daarvan is het MvO bijgewerkt op het gebied van het begrotingsbeleid, de structurele hervormingen en de hervorming van de financiële sector, met name wat betreft i) een routekaart voor een geleidelijke versoepeling van de kapitaalcontroles, ii) het opzetten van een rechtskader voor een nieuwe governancestructuur voor het beheer van het belang van de staat in de coöperatieve kredietsector, iii) een actieplan tegen het witwassen van geld, iv) een compensatieregeling voor de voorzienings- en pensioenfondsen die deposito’s bij de Cyprus Popular Bank aanhielden, v) de waarborging dat de nodige nationale middelen beschikbaar blijven voor de bekostiging van de nationale bijdragen voor projecten die uit de structuur- en andere EU-fondsen worden gesteund, vi) een nadere invulling van de voorgenomen hervorming van de openbare bijstand en vii) een nadere uitwerking van beleidsvoorstellen voor activeringsbeleid, en het snel ondernemen van actie om kansen voor jongeren te creëren en hun vooruitzichten op werk te verbeteren. Met de tenuitvoerlegging van brede, ambitieuze hervormingen op financieel, budgettair en structureel gebied dient de houdbaarheid van de Cypriotische overheidsschuld op middellange termijn te worden veilig gesteld.
(8)
Gedurende de gehele uitvoering van het omvattende beleidspakket van Cyprus dient de Commissie op specifieke gebieden aanvullend beleidsadvies en technische bijstand te verlenen. Een lidstaat die aan een macro-economisch aanpassingsprogramma onderworpen is en over onvoldoende administratieve capaciteit beschikt, moet om technische bijstand van de Commissie verzoeken, die voor dit doel groepen van deskundigen kan vormen.
(9)
De Cypriotische autoriteiten moeten, in overeenstemming met de bestaande nationale regels en praktijken, de mening van de sociale partners en maatschappelijke organisaties vragen bij de voorbereiding, tenuitvoerlegging, monitoring en evaluatie van het macro-economische aanpassingsprogramma,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Om de Cypriotische economie weer op weg te helpen naar duurzame groei en budgettaire en financiële stabiliteit, legt Cyprus op strikte wijze het macro-economische aanpassingsprogramma (hierna het „programma” genoemd) ten uitvoer, waarvan de voornaamste onderdelen in artikel 2 van dit besluit worden vastgesteld.
2. De Commissie monitort in samenwerking met de ECB en, waar nodig, met het IMF de voortgang van Cyprus bij de tenuitvoerlegging van zijn programma. Cyprus verleent zijn volle medewerking aan de Commissie en de ECB. De lidstaat verstrekt de Commissie en de ECB met name alle informatie die zij nodig achten voor de monitoring van het programma. De Cypriotische autoriteiten voeren vooraf met de Commissie, de ECB en het IMF overleg over de vaststelling van beleid dat niet in dit besluit is vervat, maar aanzienlijke gevolgen voor de verwezenlijking van de programmadoelstellingen kan hebben.
3. Samen met de Cypriotische autoriteiten onderzoekt de Commissie in samenspraak met de ECB en, waar nodig, met het IMF alle wijzigingen en aanpassingen in het programma die nodig kunnen zijn om naar behoren rekening te houden met onder meer grote verschillen tussen macro-economische en begrotingsprognoses en de geboekte resultaten (met inbegrip van werkgelegenheid), negatieve spill-overeffecten en macro-economische en financiële schokken.
Om voor een soepele uitvoering van het programma te zorgen en op duurzame wijze bij te dragen aan de correctie van de onevenwichtigheden, zorgt de Commissie voor de verstrekking van verdere adviezen en richtsnoeren over budgettaire hervormingen, hervormingen van de financiële markten en structurele hervormingen.
De Commissie evalueert op gezette tijden de economische effecten van het programma en beveelt de nodige correcties aan om de groei en de creatie van banen te bevorderen, de vereiste consolidatie van de begroting te waarborgen en nadelige sociale gevolgen zoveel mogelijk te beperken. Het macro-economische aanpassingsprogramma, met inbegrip van de doelstellingen en de verwachte verdeling van de aanpassingsinspanningen, wordt openbaar gemaakt.
Artikel 2
1. De hoofddoelstellingen van het programma zijn: herstel van de gezondheid van het Cypriotische bankwezen; voortzetting van het lopende proces van begrotingsconsolidatie en tenuitvoerlegging van structurele hervormingen ter ondersteuning van het concurrentievermogen en de evenwichtige groei. Het programma behandelt de specifieke dreigingen voor de financiële stabiliteit van de eurozone die van Cyprus uitgaan, en is erop gericht in Cyprus snel opnieuw een gezonde en duurzame economische en financiële situatie tot stand te brengen en het vermogen van de lidstaat om zich volledig op de internationale financiële markten te financieren, te herstellen. Het programma houdt naar behoren rekening met de aanbevelingen van de Raad die overeenkomstig de artikelen 121, 126, 136 en 148 van het Verdrag tot Cyprus zijn gericht, alsmede met de actie die Cyprus heeft ondernomen om daaraan gevolg te geven, en streeft er tegelijkertijd naar de vereiste beleidsmaatregelen te verruimen, te versterken en te verdiepen.
2. Cyprus zet in overeenstemming met zijn verplichtingen uit hoofde van de procedure bij buitensporige tekorten de begrotingsconsolidatie voort door middel van hoogwaardige permanente maatregelen en beperkt tegelijkertijd zoveel mogelijk de gevolgen voor kwetsbare groepen.
3. Teneinde het tekort in 2016 tot onder de 3 % van het bbp terug te dringen, is Cyprus in staat onverwijld aanvullende consolidatiemaatregelen te nemen. Met name ingeval de ontvangsten tegenvallen of hogere sociale uitgaven nodig zijn vanwege ongunstige macro-economische effecten, is de Cypriotische regering in staat onverwijld aanvullende maatregelen te nemen om de doelen van het programma alsnog te bereiken, onder meer door de discretionaire uitgaven te verminderen, terwijl de gevolgen voor kwetsbare groepen zoveel mogelijk worden beperkt. Tijdens de duur van het programma worden kasopbrengsten die de programmaprognoses te boven gaan, met inbegrip van buitengewone opbrengsten, gespaard of gebruikt voor schuldvermindering. Als daarentegen aangenomen mag worden dat de desbetreffende meevallers van structurele aard zijn, kan dit aanleiding zijn om in de laatste jaren minder aanvullende maatregelen te nemen.
4. Cyprus ziet toe op een goede aanwending van de structuur- en andere EU-fondsen, met inachtneming van de begrotingsdoelstellingen van het programma. Met het oog op een effectieve aanwending van de EU-fondsen zorgt de Cypriotische regering ervoor dat de nodige nationale middelen beschikbaar blijven waarmee in de programmeringsperioden 2007-2013 en 2014-2020 de nationale bijdragen, met inbegrip van de niet-subsidiabele uitgaven, in het kader van de Europese structuur- en investeringsfondsen (EFRO, ESF, Cohesiefonds, Elfpo en EVF/EFMZV) kunnen worden bekostigd, rekening houdend met de beschikbare financiering van de Europese Investeringsbank. De autoriteiten zorgen ervoor dat de institutionele capaciteit voor de uitvoering van de huidige en toekomstige programma’s wordt verbeterd en dat de beheersautoriteiten en de uitvoerende instanties over passend personeel beschikken.
5. Om de gezondheid van zijn financiële sector te herstellen, zorgt Cyprus voor een verdere grondige hervorming en herstructurering van het bankwezen en voor een versterking van de levensvatbare banken door een herstel van hun kapitaal, een verbetering van hun liquiditeitspositie en een versterking van het toezicht. Het programma voorziet in de volgende maatregelen en resultaten:
a)
zorgen voor een nauwlettende monitoring van de liquiditeitspositie van de banken. Tevens worden tijdelijke beperkingen van het vrije verkeer van kapitaal (onder meer begrenzingen van geldopnemingen, betalingen en overdrachten) nauwlettend gemonitord. De controles mogen zolang duren als strikt noodzakelijk is om ernstige risico’s voor de stabiliteit van het financiële stelsel te beperken. Er is een routekaart gepubliceerd voor een geleidelijke versoepeling van de controles die op ijkpunten berust, van de vorderingen bij de tenuitvoerlegging van het programma afhangt en met de bancaire liquiditeitspositie van de banken verenigbaar is. De middellangetermijnfinanciering en kapitaalplannen van binnenlandse banken die van centralebankfinanciering afhankelijk zijn of overheidssteun ontvangen, houden op realistische wijze rekening met de geplande afbouw van de schuldhefboom in de banksector en moeten de afhankelijkheid van leningen van de centrale banken verminderen, terwijl ook gedwongen verkopen van activa en kredietschaarste moeten worden voorkomen. De voorschriften inzake minimale liquiditeitsvereisten worden aangepast om een buitensporige concentratie van emittenten in de toekomst te voorkomen;
b)
de nodige regelgeving vaststellen voor de verhoging van de minimale Tier 1-kernkapitaalratio tot 9 % aan het einde van 2013;
c)
stappen zetten om de kosten van de herstructurering van de banken voor de belastingbetaler te minimaliseren. Ondergekapitaliseerde commerciële en coöperatieve kredietinstellingen moeten zoveel mogelijk kapitaal aantrekken van particuliere bronnen, voordat staatssteun wordt verleend. Elk herstructureringsplan wordt formeel goedgekeurd op basis van de staatssteunregels voordat staatssteun wordt toegekend. Commerciële banken met een tekort aan kapitaal mogen, wanneer andere maatregelen niet volstaan, vragen om herkapitalisatiesteun van de staat conform de procedures voor staatssteun;
d)
zorgen voor de invoering van een kredietregister, de herziening en aanpassing, indien nodig, van het bestaande regelgevings- en toezichtkader voor de verstrekking en het beheer van leningen, en de vaststelling van wetgeving ter verbetering van de governance van commerciële banken;
e)
de governance van de banken versterken, onder meer door een verbod op kredietverlening aan onafhankelijke leden van het bestuur of verbonden partijen;
f)
oninbare leningen zoveel mogelijk terugvorderen en tegelijkertijd de stimulansen voor strategische wanbetaling door kredietnemers zoveel mogelijk beperken. Daartoe worden onder meer beperkingen op uitwinningen van onderpand versoepeld en oninbare leningen naar behoren gemonitord en beheerd;
g)
de harmonisatie van het regelgevings- en toezichtkader voor coöperatieve kredietinstellingen met dat voor commerciële banken voltooien;
h)
ten uitvoer leggen van de strategie voor de toekomstige structuur en werking en de levensvatbaarheid van de coöperatieve kredietinstellingssector, zoals ontwikkeld door de centrale bank van Cyprus in overleg met de Commissie, de ECB en het IMF;
i)
de monitoring van de schuldenlast van particulieren en huishoudens versterken en een kader opstellen voor een doelgerichte herstructurering van schulden van de particuliere sector om nieuwe leningen te vergemakkelijken en kredietbeperkingen te verminderen;
j)
het kader voor de strijd tegen witwassen van geld verder ontwikkelen en een actieplan ter verbetering van de praktijken op het gebied van cliëntenonderzoek en de transparantie van entiteiten conform de best practice ten uitvoer leggen;
k)
wetgeving voor een verplicht toezicht op basis van de kapitalisatieniveaus indienen;
l)
stresstests in het regelmatig uit te oefenen externe bankentoezicht integreren;
m)
openbaarmakingsvereisten invoeren die ervoor zorgen dat banken regelmatig naar de markten communiceren welke vorderingen bij de herstructurering van bankactiviteiten zijn gemaakt; en tevens
n)
een rechtskader opzetten voor een nieuwe governancestructuur voor het beheer van het belang van de staat in de coöperatieve kredietsector.
6. De Cypriotische autoriteiten leggen de begrotingswet 2013 (gewijzigde versie) in 2013 strikt ten uitvoer, met inbegrip van de vóór de toekenning van de eerste financiële bijstand vastgestelde aanvullende permanente maatregelen in de orde van grootte van ten minste 351 miljoen EUR (2,1 % van het bbp). Cyprus stelt de volgende maatregelen vast:
a)
een hervorming van het belastingstelsel voor motorvoertuigen, op basis van milieuvriendelijke criteria, om op middellange termijn extra inkomsten te verkrijgen;
b)
een compensatieregeling voor de voorzienings- en pensioenfondsen die deposito’s bij de Cyprus Popular Bank aanhielden, die waarborgt dat deze fondsen een vergelijkbare behandeling ten deel valt als die bij de Bank of Cyprus, die rekening houdt met de actuariële en de kasstroompositie van elk fonds en die de gevolgen voor het overheidstekort zo veel mogelijk beperkt. Aangezien dergelijke fondsen het karakter van een sociale voorziening hebben, kan het overheidstekort over 2013 worden bijgesteld in verband met de budgettaire gevolgen van deze regeling; en
c)
een volledige uitvoering van de consolidatiemaatregelen die sinds december 2012 zijn vastgesteld.
7. Cyprus past de volgende maatregelen met ingang van 1 januari 2014 toe:
a)
aan de uitgavenzijde moet de begroting voorzien in: een vermindering van de totale uitgaven voor sociale overdrachten door een doelgerichtere aanwending ervan; een verdere vermindering van de ambtenarensalarissen en van de salarissen in de overheidssector in ruimere zin en van de vergoedingen voor overwerk; de invoering van een bijdrage in het abonnement voor openbaar vervoer voor studenten en gepensioneerden; en structurele hervormingen in de onderwijssector om de middelen beter te benutten; en tevens
b)
aan de inkomstenzijde moet de begroting van 2014 voorzien in: een verlenging van de tijdelijke bijdrage op hoge inkomens van werknemers in de openbare en particuliere sector tot 31 december 2016; verhogingen van de btw; verhogingen van de accijnzen; en een verhoging van de bijdragen in het algemene socialezekerheidsstelsel.
8. Om de langetermijnhoudbaarheid van de overheidsfinanciën te waarborgen, voert Cyprus structurele budgettaire hervormingen door die onder meer uit de volgende maatregelen bestaan en de volgende resultaten opleveren:
a)
zo nodig verdere hervormingen van het algemene stelsel en het stelsel van overheidspensioenen om de houdbaarheid van het pensioenstelsel op lange termijn en tegelijkertijd de toereikendheid van de pensioenen te waarborgen. De hervormingsopties worden in een actuariële studie in kaart gebracht;
b)
beheersing van de groei van de uitgaven aan gezondheidszorg teneinde voldoende middelen voor de basiszorg veilig te stellen middels een versterking van de houdbaarheid van de financieringsstructuur en de efficiëntie van de publieke gezondheidszorg; invoering van een nationaal zorgstelsel en waarborging van de financiële houdbaarheid ervan, terwijl een universele dekking wordt geboden;
c)
verbetering van de efficiëntie van de overheidsuitgaven en van het begrotingsproces middels een doeltreffend budgettair middellangetermijnkader als onderdeel van een verbeterd beheer van de overheidsfinanciën zodat de budgettaire consolidatie-inspanningen worden ondersteund, waarbij evenwel rekening moet worden gehouden met de noodzaak om voldoende middelen voor elementaire beleidsgebieden als onderwijs en gezondheidszorg veilig te stellen. Dit kader is volledig verenigbaar met Richtlijn 2011/85/EU van de Raad (3) en met het Verdrag inzake stabiliteit, coördinatie en bestuur binnen de Economische en Monetaire Unie, op 2 maart 2012 ondertekend in Brussel;
d)
vaststelling van een passend juridisch en institutioneel kader voor publiek-private partnerschappen dat conform de beste praktijken is opgezet;
e)
opstelling van een programma om te komen tot een gedegen stelsel van ondernemingsbestuur voor publieke en semipublieke ondernemingen en initiëring van een privatiseringsplan om de economische efficiëntie te verbeteren en de houdbaarheid van de schuld te herstellen;
f)
opstelling en uitvoering van een breed hervormingsplan om de doelmatigheid en doeltreffendheid van de inning en het beheer van de belastingen te verbeteren, onder meer door maatregelen om belastingfraude en -ontwijking te bestrijden en een volledige en tijdige toepassing van wetten en normen met betrekking tot internationale samenwerking op het gebied van belastingen en uitwisseling van informatie daarover te waarborgen;
g)
hervorming van de vastgoedbelastingregeling;
h)
hervorming van de overheidsadministratie om de werking en de kosteneffectiviteit ervan te verbeteren, met name door een herziening van de omvang, de arbeidsvoorwaarden en de functionele organisatie van de overheidsdienst met de bedoeling een efficiënt gebruik van overheidsmiddelen en een hoogwaardige dienstverlening aan de bevolking te waarborgen;
i)
hervormingen van de algemene structuur en het niveau van de sociale uitkeringen om te komen tot een efficiënt gebruik van middelen en te zorgen voor een passend evenwicht tussen sociale bijstand en stimulansen om aan het werk te gaan. De voorgenomen hervorming van de openbare bijstand zorgt ervoor dat sociale bijstand als vangnet dient om een minimuminkomen te verschaffen aan degenen die niet in staat zijn in hun basisbehoeften te voorzien, terwijl stimulansen om aan het werk te gaan behouden blijven; en tevens
j)
een uitgebreide audit van zijn overheidsfinanciën om na te gaan hoe de buitensporige schuld is ontstaan.
9. Cyprus zorgt ervoor dat de opschorting van de loonindexatie in de bredere publieke sector tot het einde van het programma van kracht blijft. Elke verandering in het minimumloon moet in overeenstemming zijn met ontwikkelingen in de economie en op de arbeidsmarkt en wordt vastgesteld na overleg met de sociale partners.
10. Cyprus werkt nadere beleidsvoorstellen uit voor de aanpak van de geconstateerde tekortkomingen in zijn activeringsbeleid. Cyprus onderneemt snel actie om kansen voor jongeren te creëren en hun vooruitzichten op werk te verbeteren, zulks conform de doelstellingen van de aanbeveling van de Raad tot invoering van een jongerengarantie (4). De op jongeren gerichte maatregelen passen qua opzet, beheer en uitvoering goed in het bredere activeringsbeleid en sluiten aan bij de hervorming van het stelsel van sociale voorzieningen en bij de overeengekomen begrotingsdoelstellingen.
11. Cyprus stelt de resterende wijzigingen in de sectorspecifieke wetgeving vast die noodzakelijk zijn om Richtlijn 2006/123/EG van het Europees Parlement en de Raad (5) onverkort ten uitvoer te leggen. Ongerechtvaardigde belemmeringen op de dienstenmarkt, in het bijzonder met betrekking tot gereglementeerde beroepen, moeten worden weggewerkt. Het mededingingskader wordt verbeterd door de werking van de bevoegde mededingingsautoriteit te verbeteren en door de onafhankelijkheid en de bevoegdheden van de nationale regelgevende instanties te waarborgen.
12. Cyprus zorgt voor een vermindering van het aantal achterstallige afgiften van eigendomsbewijzen, onderneemt actie om bezwaringen in verband met de aan kopers van onroerend goed over te dragen eigendomsbewijzen sneller op te heffen, en voert gegarandeerde termijnen voor de afgifte van bouwvergunningen en eigendomsbewijzen in.
13. Cyprus past de reglementering inzake gedwongen verkoop van gehypothekeerde eigendommen aan en maakt particuliere veilingen binnen een zo kort mogelijke termijn mogelijk. De behandeling door de rechterlijke instanties moet worden versneld en de gerechtelijke achterstand moet aan het einde van de programmaperiode zijn weggewerkt. Cyprus neemt initiatieven om het concurrentievermogen van de toeristische sector te verbeteren door met een concreet actieplan te komen ter verwezenlijking van de gekwantificeerde doelen die onder meer in de onlangs herziene toerismestrategie voor de periode 2011-2015 zijn vastgesteld. Cyprus brengt verslag uit over de behoefte aan luchtvaartverbindingen dat als basis voor een luchtvaartstrategie dient.
14. In de energiesector legt Cyprus het derde energiepakket onverkort ten uitvoer, zulks onverminderd artikel 44, lid 2, van Richtlijn 2009/72/EG van het Europees Parlement en de Raad (6) en artikel 49, lid 1, van Richtlijn 2009/73/EG van het Europees Parlement en de Raad (7). Cyprus gaat na of het gebruik moet maken van de afwijkingen die hem in die artikelen zijn verleend. Tegelijk wordt een breed ontwikkelingsplan voor de heroriëntering van de Cypriotische energiesector opgesteld. Dit plan omvat:
a)
een plan voor aanleg van de vereiste infrastructuur voor de exploitatie van aardgas waarbij rekening wordt gehouden met de commerciële opties en risico’s;
b)
een breed regelgevings- en marktordeningsconcept voor de geherstructureerde energiesector en de gasuitvoer, met onder meer een passend verkoopkader voor de offshoregasvoorziening dat voor zo hoog mogelijke inkomsten zorgt; en tevens
c)
een plan voor de invoering van een institutioneel kader voor het beheer van koolwaterstoffen, met inbegrip van een reservefonds, dat de overheidsinkomsten uit offshorewinning van gas ontvangt en beheert en dat wordt opgericht op basis van internationaal erkende beste praktijken.
15. Cyprus dient bij de Commissie een verzoek om technische bijstand over de programmaperiode in. In het verzoek wordt aangegeven op welke gebieden de Cypriotische autoriteiten technische bijstand of adviezen van essentieel belang achten voor de tenuitvoerlegging van zijn macro-economische aanpassingsprogramma.
Artikel 3
Besluit 2013/236/EU wordt ingetrokken.
Artikel 4
Dit besluit is gericht tot de Republiek Cyprus.
Gedaan te Brussel, 13 september 2013.