ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o údajné podpoře ve prospěch podniku trèves C 4/10 (ex NN 64/09) poskytnuté Francouzskou republikou
(oznámeno pod číslem K(2011) 2585)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/676/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Prostřednictvím různých článků zveřejněných v tisku na jaře roku 2009 byla Komise informována, že podnik Trèves byl příjemcem investice ve výši 55 milionů EUR poskytnuté Fondem pro modernizaci výrobců automobilových dílů (dále jen „FMEA“). Dopisy ze dne 5. května 2009, 11. června 2009, 10. července 2009 a 4. listopadu 2009 Komise požádala francouzské orgány o poskytnutí informací v této věci. Uvedené orgány odpověděly na tyto žádosti dopisy (nebo e-maily) ze dne 5. června 2009, 23. června 2009, 18. srpna 2009, 18. listopadu 2009 a 23. prosince 2009.
(2)
Kromě toho se dne 8. ledna 2010 na žádost francouzských orgánů uskutečnilo jednání v prostorách Komise. V návaznosti na toto jednání poskytly francouzské orgány e-mailem ze dne 15. ledna 2010 doplňující informace.
(3)
Dopisem ze dne 29. ledna 2010 oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve věci investice fondu FMEA a ve věci splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (rovněž nazývaného „plán vyrovnání dluhu“), který podniku Trèves poskytly francouzské správní orgány. Francie sdělila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 25. března 2010.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k předmětným opatřením.
(5)
Komise obdržela připomínky v této věci od následujících zúčastněných stran: Italské republiky, podniku Trèves, skupiny PSA Peugeot Citroën, skupiny Renault, konkurenta podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, a fondu FMEA (3). Komise předala tyto připomínky Francii a dala jí příležitost na ně reagovat; připomínky Francie obdržela dopisem ze dne 5. října 2010. Dne 18. listopadu 2010 proběhlo rovněž jednání s francouzskými orgány. Prostřednictvím e-mailů ze dne 21. prosince 2010 a 22. února 2011 byly pak Komisi předány doplňující informace.
II. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(6)
Před vlastním popisem zkoumaných opatření, je třeba uvést informace o Strategickém investičním fondu (dále jen „FSI“), fondu FMEA, CDC Entreprises, správcovské společnosti fondu FMEA (bod II. 1), jakož i o podniku Trèves a o opatřeních, která byla vůči němu přijata (bod II. 2 níže). Dále budou uvedeny důvody, které vedly k zahájení formálního vyšetřovacího řízení ve věci investice fondu FMEA a splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (bod II. 3 níže).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
Z důvodu hospodářské krize, která započala v roce 2008, vytvořila Francie na podporu svého hospodářství Strategický investiční fond (dále jen „FSI“). Brzy poté fond FSI vytvořil v partnerství se skupinou PSA Peugeot Citroën (dále jen „PSA“) a skupinou Renault (dále jen „Renault“) fond FMEA. Zatím co cílem fondu FSI je investovat do všech druhů podniků bez ohledu na hospodářské odvětví, fond FMEA investuje pouze do podniků výrobců automobilových dílů.
(8)
Strategický investiční fond, který disponuje finančními prostředky ve výši 20 miliard EUR, byl vytvořen francouzskou vládou v prosinci 2008 za účelem řešení kapitálových potřeb podniků považovaných za nositele růstu a konkurenceschopnosti francouzského hospodářství. Fond FSI podle jeho vedení investuje pouze do podniků, které vykazují dobré vyhlídky na růst a konkurenceschopnost z hlediska francouzského hospodářství.
(9)
Fond FSI je ze 49 % vlastněn francouzskou vládou a z 51 % společností Caisse des Dépôts et Consignation (dále jen „CDC“). CDC „a její dceřiné společnosti tvoří skupinu, která je ve vlastnictví státu a která slouží obecnému zájmu a hospodářskému rozvoji“ Francie (4) a její představitelé jsou jmenováni nařízením.
(10)
Představenstvo fondu FSI, kterému předsedá generální ředitel CDC, je složeno kromě svého předsedy ze šesti členů, z nichž jeden zastupuje CDC, dva zastupují stát (generální ředitel pro státní účast a generální ředitel společností) a tři zastupují zájmy podniků (ředitelé podniků SCOR, Essilor a Artemis).
(11)
Fond FMEA je podílovým fondem rizikového kapitálu, jehož posláním je podporovat rozvoj konkurenceschopných výrobců automobilových dílů, kteří svým zákazníkům mohou nabídnout kapacitu výzkumu a vývoje a posílené mezinárodní monitorování. Fond uskutečňuje investice do maximální výše 60 milionů EUR výhradně ve prospěch svých podílníků, a to buď samostatně, nebo společně s dalšími soukromými investory či jinými fondy.
(12)
Vytvoření fondu FMEA (dne 25. března 2009) bylo součástí plánu na podporu automobilového průmyslu oznámeného prezidentem Francouzské republiky dne 4. prosince 2008. Fond disponuje finančními prostředky ve výši 600 milionů EUR, které pocházejí z fondu FSI (200 milionů EUR), od společnosti PSA (200 milionů EUR) a od společnosti Renault (200 milionů EUR).
(13)
Správu fondu FMEA zajišťuje CDC Entreprises, dceřiná společnost CDC. Investiční rozhodnutí jsou tedy přijímána společností CDC Entreprises.
(14)
Přípravou podkladů pro uskutečnění investic správcovskou společnosti CDC Entreprises je pověřena výběrová komise a investiční výbor fondu FMEA. V obou výborech jsou rovnoměrně zastoupeni všichni tři investoři: PSA, Renault i FSI.
(15)
V souladu s organizačním řádem fondu FMEA musí správcovská společnost konzultovat výběrovou komisi ohledně strategické povahy všech investičních projektů. Její poradní stanoviska nejsou pro správcovskou společnost závazná. Jsou přijímána dvoutřetinovou většinou.
(16)
Investiční výbor musí být konzultován před uskutečněním každé investice nebo odprodeje kapitálu nebo v případě jakéhokoli odchylky od kritérií a pravidel investiční politiky. Při jednání o projektu investice nebo odprodeje kapitálu jsou jeho stanoviska přijímána dvoutřetinovou většinou a rovněž správní společnost nezavazují. Pokud však jeden ze tří investoři hlasuje proti, stanovisko výboru je považováno za záporné. V tomto případě je projekt investice nebo odprodeje kapitálu vrácen výběrové komisi.
(17)
CDC Entreprises je významným subjektem v oblasti soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Je povinen dodržovat veškerá pravidla stanovená Úřadem pro finanční trhy (AMF) v oblasti správy investic, a to zejména pravidla týkající se nezávislosti při výběru investic a předcházení střetu zájmů. CDC Entreprises spravuje mezi jinými také investice fondu FSI do malých a středních podniků, které nejsou obchodovány na burze cenných papírů, a investice jménem společnosti CDC a jiných investorů.
(18)
CDC Entreprises je dceřinou společností ve stoprocentním vlastnictví společnosti CDC. Předseda představenstva a generální ředitel CDC Entreprises jsou jmenováni představenstvem společnosti, jehož členové jsou jmenováni společností CDC.
(19)
CDC Entreprises uzavřela s fondem FSI dohodu o podpoře a poradenství, v jejímž rámci spolupracuje specializovaný tým fondu FSI s CDC Entreprises na předběžném výběru investičních projektů (mj. studie proveditelnosti a hodnocení rizik, studie a podpora při provádění těchto investic) a sledování uskutečněných investic.
(20)
Vzhledem k organizaci a fungování výborů fondu FMEA má CDC Entreprises výhradní oprávnění zavazovat fond FMEA. Rozhodnutí výborů nejsou pro správcovskou společnost závazná (s výjimkou odchylek od kritérií a pravidel investiční politiky a řízení střetu zájmů, tedy případů, které nejsou v této věci relevantní). Francouzské orgány uvedly, že společnost CDC Entreprises dosud nikdy nepovažovala za nutné vyjádřit se nesouhlasně ke stanoviskům výborů v oblasti investic.
(21)
V grafu č. 1 níže je uveden přehled vzájemných vazeb mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault.
Graf č. 1
Vzájemné vazby mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault
II.2 Podnik Trèves a opatření přijatá vůči tomuto podniku
(22)
Podnik Trèves se specializuje v oboru součástí vnitřního vybavení automobilů. Před zahájením probíhajícího plánu restrukturalizace (plán restrukturalizace se týká 1 300 zaměstnanců) podnik Trèves zaměstnával přibližně 6 500 zaměstnanců. Podnik se zaměřuje na tři oblasti činnosti: zvuková zařízení (5), sedadla a součástky sedadel a textilie. Podnik sestával z 9 továren (dvě jsou nyní uzavřeny) a má pobočky ve 14 zemích (včetně Španělska, Spojeného království, Portugalska, Slovinska a České republiky). Podnik realizuje 40 % svého obratu ve Francii. Jeho hlavními zákazníky jsou Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan a Toyota.
(23)
Krátce před vypuknutím krize v roce 2008 začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobních kapacit. Po vypuknutí krize se podnik Trèves rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace a zahájil jednání se svými věřiteli v rámci dohodovacího řízení (6).
(24)
Protokol o dohodě byl uzavřen dne 25. května 2009 mezi akcionářem podniku Trèves (holdingovou společností „Severt“, která je jediným akcionářem), společnostmi skupiny Trèves, věřiteli (tj. bankami) a fondem FMEA. Tento protokol je založen na provedení plánu restrukturalizace (tento plán je popsán v oddíle V.1.1.).
(25)
Prostředky na financování plánu restrukturalizace byly odhadnuty na [110-140] (7) milionů EUR. Jednotlivé strany přijaly v tomto smyslu závazky, které jsou uvedeny v protokolu ze dne 25. května 2009.
(26)
Výrobci Peugeot a Renault se zavázali přispět na financování […] částkou 33,3 milionu EUR.
(27)
Skupina Trèves se zavázala, že vyvine veškeré úsilí k tomu, aby v průběhu roku 2009 vytvořila částku odpovídající [5-20] potřeb finančních prostředků, tj. [5-30] milionů EUR.
(28)
Banky poskytly nový bankovní úvěr ve výši [10-30] milionů EUR. Banky kromě toho poskytly konsolidační úvěr ve výši [30-60] milionů EUR, který byl určen na splacení stávajících krátkodobých úvěrů ve výši ([0-20] milionů) a dlouhodobých úvěrů ve výši ([30-40] milionů). Nový úvěr i konsolidační úvěr by měly být plně splaceny do […] 2014.
(29)
Fond FMEA poskytl podniku příspěvek ve výši 55 milionů EUR. Z této částky bylo [40-50] milionů EUR vloženo ve formě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (tj. dluhopisů převoditelných na akcie v upravitelném poměru) s pevným výnosem ve výši [ 8] %. Současně bylo [5-15] milionů EUR vloženo formou navýšení kapitálu (úpisem nových kmenových akcií), za něž fond FMEA získal podíl na základním jmění podniku Trèves ve výši [ 50] %.
(30)
Veřejní věřitelé schválili plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR […]. Tento plán spočívá v rozvržení splátek dluhu na daních a sociálním pojištění podniku Trèves, zahrnujících platby sankčních poplatků a úroků z prodlení.
II.3 Důvody, které vedly k zahájení řízení
(31)
Financování plánu restrukturalizace podniku Trèves se opírá o vklad nových finančních prostředků v celkové výši [100-120] milionů EUR (tato částka nezahrnuje konsolidační úvěr). Z této částky bylo 55 milionů EUR vloženo fondem FMEA. K tomu je třeba přičíst plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu. Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjadřuje pochybnosti, pokud jde o kvalifikaci těchto dvou opatření jako státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(32)
Pokud jde o investici fondu FMEA, Komise konstatuje, že různé skutečnosti, jak se zdá, naznačují, že tato investice pochází ze státních prostředků. Na první pohled se tato investice jeví jako investice poskytnutá ze státních prostředků a přičitatelná státu (8). Pochybnosti Komise vycházejí z informací o fungování fondu FSI, FMEA a CDC Entreprises popsaného výše.
(33)
Komise dále vyjádřila pochybnosti, zda tato investice splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Komise nemohla zejména s jistotou určit - a to jak vzhledem k situaci v automobilovém průmyslu, tak k situaci podniku, který měl určité finanční potíže (9) - zaprvé, zda předpoklady plánu restrukturalizace byly věrohodné, reálné a obezřetné, zadruhé, zda ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice bylo obezřetné, a zatřetí, zda předpoklad vnitřního výnosového procenta (dále jen „IRR“) [ 12 %] (10) měl být považován za přiměřený riziku, které fond FMEA podstoupil.
(34)
Pokud jde o plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění, Komise zvažuje, zda je chování francouzských správních orgánů srovnatelné s chováním soukromého věřitele ve stejných podmínkách, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek. Komise neměla k dispozici všechny údaje k tomu, aby mohla dospět k závěru, že veřejní věřitelé byli ve smyslu protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009 alespoň ve stejně výhodném postavení jako soukromí věřitelé podniku Trèves (tj. banky), které rovněž přistoupily na rozvržení svých pohledávek na splátky poskytnutím konsolidačního úvěru. Komise má proto pochybnosti, zda plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění odpovídá zásadě soukromého věřitele v tržním hospodářství.
(35)
Pokud by obě výše uvedená opatření měla být kvalifikována jako státní podpora, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že jejich slučitelnost by mohla být přezkoumána na základě pokynů Komise pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (11) (dále jen „pokyny“). Komise nicméně upozorňuje, že v této fázi nemůže s jistotou určit, zda jsou splněny všechny podmínky požadované těmito pokyny.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Skupina Trèves zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 2. července 2010. Podle jejího názoru pravidla a podmínky investice fondu FMEA do skupiny Trèves a uplatnění splátkového kalendáře jejího dluhu na daních a sociálním pojištění nespadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(37)
Skupina Trèves zaprvé uvádí, že tvrzení o přičitatelnosti podpory státu je neopodstatněné, neboť prostřednictvím fondu FMEA skupina Trèves volila partnerství se dvěma výrobci automobilů mezinárodních rozměrů, kteří představují [ 50] % jejího obratu. Zpochybňuje také názor Komise, že společnost využila státních prostředků, neboť jednak finanční prostředky fondu FMEA pocházejí dle jejího názoru od soukromých subjektů, a jednak účast dalších soukromých investorů (bank) na financování společnosti dokazuje, že společnost byla schopna si zajistit zdroje svého financování na trhu.
(38)
Zadruhé skupina Trèves kategoricky odmítá názor Komise na ekonomickou situaci společnosti Trèves v období let 2005 až 2008. Podle jejího názoru Komise směšuje všeobecnou krizi v automobilovém průmyslu v roce 2008 a jednotlivou situaci společnosti, jejíž obrat nepřetržitě a významně rostl v období od roku 1999 ([500-700] milionů EUR) do roku 2004 ([900-1 100] milionů EUR). Je pravda, že krize, která postihla automobilový průmysl v druhé polovině roku 2008, tento růst zbrzdila. Účelem plánů restrukturalizace z let 2005 a 2009 nebylo řešení finančních problémů, ale racionalizace výrobních kapacit společnosti za účelem oživení podniku v nepříznivém hospodářském prostředí, nikoliv za účelem zajištění jeho přežití, o čemž svědčí růst ukazatele EBITDA (12) podniku Trèves v letech 2005 až 2007 i zlepšení jeho hospodářských výsledků počínaje rokem 2009.
(39)
Kromě toho skupina Trèves zpochybňuje význam, který Komise přikládá prohlášení francouzského ministra průmyslu, že pokud by stát nezasáhl, podnik Trèves by se ocitl v konkurzu. Subjektivní politické prohlášení vyslovené za okolností zvýšeného sociálního napětí není případné pro posouzení skutečné hospodářské a finanční situace podniku.
(40)
Uvážlivý charakter investice fondu FMEA do společnosti Trèves je tedy jak z finančního, tak i průmyslového hlediska nepopiratelný. Společnost připomíná, že fond FMEA nebyl jediným investorem, ale že zájem projevilo několik dalších potenciálních investorů, a společně s fondem FMEA se na investici podíleli i soukromí partneři. Na rozdíl od pravděpodobného mínění Komise není žádný rozpor mezi finanční logikou a průmyslovou logikou investice fondu FMEA. Podle skupiny Trèves je v automobilovém průmyslu běžnou praxí, že výrobce drží podíl ve společnosti jednoho ze svých dodavatelů, aby s ním posílil průmyslové vazby a získal finanční zisk z jeho růstu.
(41)
Zatřetí skupina Trèves zdůrazňuje dodržování zásady uvážlivého investora v tržním hospodářství. Podmínky investice jsou totiž nejen velmi striktní, ale také výhodné pro fond FMEA. Společnost Trèves kromě toho v letech 2008-2009 měla významné konkurenční výhody, které jí byly schopny zajistit rychlý návrat k ziskovosti (zastoupení a růst v rozvíjejících se zemích, diverzifikace zákaznického portfolia výrobců, výrazné zaměření na výzkum a vývoj). S ohledem na tyto konkurenční výhody byl plán průmyslové a finanční restrukturalizace společnosti Trèves vypracován na základě obezřetných a přiměřených odhadů provedených na základě hloubkového auditu situace podniku. Konečně dobré hospodářské výsledky společnosti Trèves v letech 2009-2010 prokazují, že se jednalo o uváženou investici.
(42)
Skupina Trèves má rovněž za to, že pokud by investice fondu FMEA měla spadat do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, tato podpora by byla slučitelná s pokyny, protože návrat k dlouhodobé životaschopnosti společnosti je zajištěn, restrukturalizace společnosti Trèves nijak nenarušuje hospodářskou soutěž a její součástí jsou již částečně prováděná kompenzační opatření ([…], snížení výrobních kapacit, snížení stavu zaměstnanců a konečně údajná účast státu na financování restrukturalizace společnosti Trèves je omezena na nezbytné minimum nákladů na restrukturalizaci).
(43)
Pokud jde o splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, skupina Trèves především soudí, že odpovídá zásadám soukromého věřitele v tržním hospodářství. A že Komise nemůže předpokládat, že případná kvalifikace opatření jako podpory by prakticky vylučovala možnost uváženého stanovení splátkového kalendáře finančními orgány. Splátkový kalendář však stanoví sankční poplatky a úroky z prodlení, vyšší úrokovou sazbu, než je zákonná úroková sazba, kterou by mohl požadovat soukromý věřitel, prvořadé hypotéky […] a veřejné orgány se na investici podílely současně se soukromými věřiteli.
(44)
Fond FMEA zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 22. června 2010. Fond FMEA odmítá kvalifikaci své investice do společnosti Trèves jako státní podpory, a to v první řadě vzhledem ke své nezávislosti při výběru investic a vzhledem k postupu, který uplatnil k dosažení svých cílů.
(45)
Fond FMEA zdůrazňuje skutečnost, že své investice plánuje zcela nezávisle. Tato nezávislost vychází nejen z jeho postavení, ale i ze způsobu jeho řízení. Fond FMEA je jako podílový fond rizikového kapitálu řízen správcovskou společností, která se sama řídí pravidly správy investic jménem třetích osob. Nezávislé postavení správcovské společnosti při výběru investic, která jedná v souladu s majetkovými zájmy podílníků, přispívá k zajištění nezávislosti fondu FMEA ve fázi rozhodování o uskutečnění investice. Pokud jde o poradní výbory fondu FMEA, totiž výběrovou komisi a investiční výbor, k jejich stanovisku lze přihlédnout pouze se souhlasem jednoho z obou výrobců. Dosud se však správcovská společnost CDC Entreprises nikdy neodchýlila od stanoviska výborů. Z toho důvodu je vliv soukromých investorů, tedy společností Renault a Peugeot, rozhodující při výběru a vymezení investičních projektů.
(46)
Investice fondu FMEA do společnosti Trèves je mimo jiné příkladem investiční politiky fondu FMEA, která upřednostňuje firmy s vysokou kapacitou inovace a silným potenciálem růstu a ziskovosti v odvětví výrobců automobilových dílů. Společnost Trèves je předním evropským výrobcem automobilových dílů, o kterého měly zájem […] i jiné soukromé fondy. Výrazné zlepšení hospodářských výsledků společnosti od roku 2010 dokazuje, že plán restrukturalizace předložený podnikem Trèves byl reálný a přiměřený. Dočasné problémy společnosti v důsledku hospodářské a finanční krize také umožnily fondu FMEA sjednat investici za podmínek, které mu poskytují vysokou ochranu.
(47)
Fond FMEA se proto domnívá, že jeho investice nemůže být kvalifikována jako státní podpora.
(48)
Skupina Renault zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Zpochybňuje především tvrzení Komise, že jeho kapitálová účast ve fondu FMEA je spojena s úvěrem, který mu stát poskytl v dubnu 2009. Společnost připomíná, že při vytvoření fondu dne 20. ledna 2009 (13) neměla žádné informace o možném budoucím státním úvěru poskytnutém výrobcům. Cílem úvěru, který byl podniku poskytnut v dubnu 2009 bylo financování jeho všeobecných potřeb vzhledem k poklesu na finančních trzích v průběhu čtvrtého čtvrtletí 2008 a prvního čtvrtletí roku 2009.
(49)
Kapitálová účast společnosti Renault ve fondu FMEA byla kromě toho odůvodněna ekonomickými, průmyslovými a finančními důvody: ze strategického a finančního hlediska bylo totiž pro společnost Renault nezbytné, aby trvale zabezpečila své zásobení prostřednictvím zdravých a konkurenceschopných dodavatelů a očekávala přitom návratnost své finanční investice. Fond FMEA umožňuje tímto způsobem společnosti Renault investovat do společností, které jsou pro toto průmyslové odvětví nepostradatelné, jako je společnost Trèves, která je stále klíčovým dodavatelem evropského automobilového průmyslu. Investice fondu FMEA proto sledují stejný přístup, jako je přístup společnosti Renault, která je sama uvážlivým investorem v tržním hospodářství.
(50)
Společnost Renault také bezvýhradně souhlasí s připomínkami fondu FMEA uvedenými v odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního řízení Komise, pokud jde o její úlohu v řízení fondu FMEA, způsobu fungování tohoto fondu, jeho nezávislosti a nezávislosti správcovské společnosti na veřejných orgánech.
(51)
Skupina PSA zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Podle PSA je investice fondu FMEA do společnosti Trèves nejen výnosná, ale také odpovídá jeho ekonomickým a strategickým zájmům.
(52)
Kapitálová účast PSA ve fondu FMEA je v souladu se společným cílem výrobce i fondu investovat do strategických společností s vysokou kapacitou inovace schopných zajistit bezpečnost zásobování a optimálně upevňovat odvětví výrobců automobilových dílů. PSA je také přesvědčena, že investice fondu FMEA odpovídá jeho nárokům na výnosnost vzhledem k podstoupenému riziku.
(53)
Závěrem PSA zdůrazňuje, že neexistuje žádný podmíněný vztah mezi jejím rozhodnutím k účasti ve fondu FMEA a smlouvou o úvěru ve výši tří miliard EUR uzavřené mezi francouzským státem a výrobcem v březnu 2009.
(54)
Konkurent podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 23. června 2010. Tento konkurent souhlasí s názory Komise popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. ledna 2010. Domnívá se totiž, že společnost Trèves měla ekonomické problémy ještě před začátkem hospodářské krize a nemůže být proto příjemcem opatření ve smyslu dočasného rámce Společenství. Krom toho bez ohledu na hospodářskou situaci podniku Trèves musí být státní podpory, jichž by mohl využívat, doprovázeny značnými kompenzačními opatřeními vzhledem k citlivým negativním dopadům na hospodářskou soutěž. Podpora, jejímž jediným účelem je uměle udržovat při životě podnik v odvětví, které má dlouhodobě nadbytečnou strukturální kapacitu, totiž není opodstatněná. Je přesvědčen, že společnost Trèves by měla být povinna omezit své zastoupení na trhu prodejem dceřiných společností nebo radikálním snížením své činnosti a na svoji restrukturalizaci přispět více ze svých vlastních prostředků.
(55)
Italské ministerstvo pro hospodářský rozvoj zaslalo své připomínky Komisi dopisem ze dne 15. června 2010. Souhlasí s „argumenty“ (14) Komise ve dvou základních ohledech: investice fondu FMEA představuje nepochybně státní podporu vzhledem k rozhodující účasti veřejných prostředků a tento druh podpory je určen k podpoře podniků, které měly obtíže ve smyslu pokynů ještě před druhým čtvrtletím roku 2008.
IV. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(56)
Francouzské orgány zaslaly své připomínky Komisi v návaznosti na zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze dne 29. ledna 2010 dopisem ze dne 25. března 2010.
(57)
Podle těchto orgánů nespadají pravidla a podmínky investice fondu FMEA do společnosti Trèves do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť investice nebyla uskutečněna ze státních prostředků, ale převážně ze soukromých finančních prostředků, které nejsou přičitatelné státu. Dokonce i kdyby prostředky fondu FMEA byly považovány za státní prostředky či kdyby rozhodnutí o investici bylo přičitatelné státu, francouzské orgány se domnívají, že tato investice má všechny vlastnosti uvážené investice v tržním hospodářství. Kromě toho se rovněž domnívají, že rozvržení dluhu na daních a sociálním pojištění schválené veřejnými věřiteli splňuje kritéria soukromého věřitele, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek.
(58)
Francouzské orgány tvrdí, že investice fondu FMEA v žádném případě nezahrnovala převod státních prostředků ve smyslu judikatury „Stardust marine“ (15). Prostředky fondu FMEA pocházejí, pokud jde o podíl výrobců PSA a Renault (2/3), čistě ze soukromých zdrojů, a pokud jde o podíl fondu FSI (1/3), ten sice pochází z veřejných zdrojů, které však nejsou pod stálou kontrolou státu. Fond FSI, který byl vytvořen podle vzoru soukromých investičních fondů, má formu akciové společnosti a soutěží s ostatními soukromými investičními fondy. Uskutečňuje dlouhodobé investice, jejichž cílem je ziskovost.
(59)
Kromě toho správcovská společnost fondu FMEA, CDC Entreprises, vzhledem ke svému postavení a pravidlům fungování nepodléhá veřejným orgánům. Vzhledem ke svému postavení je právně nezávislá na společnosti CDC a investuje výhradně ve prospěch svých podílníků, v konkurenci nebo společně se soukromými investory. CDC Entreprises tedy spravuje finanční prostředky fondu FMEA zcela nezávisle. Pokud jde o investici do podniku Trèves, řídila se doporučeními výběrové komise a investičního výboru fondu FMEA bez jakéhokoli zásahu státu. Francouzské orgány proto dospívají k závěru, že jednak investované prostředky nejsou státními prostředky, neboť nejsou trvale pod veřejnou kontrolou a tedy k dispozici vnitrostátním orgánům, a jednak, že rozhodnutí investovat není přičitatelné státu, protože CDC Entreprises jedná pouze ve výhradním zájmu podílníků fondu FMEA a zcela nezávisle.
(60)
Pokud jde o slučitelnost investice fondu FMEA se zásadou uvážlivého investora v tržním hospodářství, francouzské orgány připomínají, že investiční politika fondu FMEA se přednostně zaměřuje na projekty, které jsou výnosné a strategické pro automobilový průmysl, mají vysoký potenciál růstu a vysokou kapacitu inovace. V případě podniku Trèves byla investice uskutečněna na základě realistického a důkladně propracovaného podnikatelského plánu, který schválilo několik soukromých analytiků. Účast fondu FMEA na základním jmění společnosti Trèves a úpis dluhopisů převoditelných na akcie byl proveden současně s jinými soukromými investory za rovnocenných podmínek (investice „pari passu“). Podle francouzských orgánů tyto skutečnosti dostatečně prokazují, že investice odpovídá tržní praxi.
(61)
Pokud jde o uplatnění zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství, francouzské orgány se domnívají, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, který byl podniku Trèves přiznán, odpovídá myšlence, na které je založeno uplatnění tohoto kritéria, a sice že veřejný věřitel podobně jako soukromý věřitel usiluje o navrácení částek, které mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Francouzské orgány v prvé řadě zdůrazňují, že skupině Trèves nebylo přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo sociálním pojištění. Domnívají se, že oba základní předpoklady, které umožňují posoudit kritérium soukromého věřitele, a sice existence sankčních poplatků a úroků z prodlení i uplatněná úroková sazba, jsou v tomto případě dodrženy. Splátkový kalendář totiž stanoví úroky a sankční poplatky z prodlení, které byly stanoveny před uzavřením dohody o splátkovém kalendáři a zahrnuty do výpočtu měsíčních splátek podniku Trèves. Kromě toho v souladu s článkem 1153 občanského zákoníku, který stanoví, že v případě neexistence smluvního ujednání vede prodlení v platbě částky dlužené soukromému věřiteli k uložení povinnosti úhrady úroků z prodlení v zákonné výši. Výše zákonné úrokové sazby v roce 2009, ve kterém byl stanoven splátkový kalendář, byla 3,79 %. Roční úroková sazba za celkovou dobu trvání splátkového kalendáře je však zhruba [5-10] %. Na podporu tohoto tvrzení francouzské orgány uvádějí, že současně se splátkovým kalendářem daňových a sociálních závazků přistoupily na rozvržení svých vlastních pohledávek i věřitelské banky skupiny Trèves prostřednictvím konsolidačního úvěru. Soukromí věřitelé společnosti Trèves tedy také poskytli společnosti ulehčení platby, aby si zajistily splacení svých pohledávek.
(62)
Francouzské orgány především konstatují, že většina obdržených připomínek potvrzuje, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves nemůže být kvalifikována jako státní podpora. Francouzské orgány proto neuvedou žádné další komentáře k těmto připomínkám.
(63)
Pokud však jde o připomínky ze strany italských orgánů a anonymní společnosti, která se představila jako konkurent podniku Trèves, francouzské úřady si přejí sdělit Komisi následující připomínky.
(64)
Francouzské orgány konstatují, že italské orgány se omezují na pouhé tvrzení, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves musí být kvalifikována jako státní podpora vzhledem k „rozhodující roli“, kterou sehrály veřejné prostředky. Toto tvrzení není podepřeno žádným důkazem nebo odůvodněním.
(65)
Jak dále uvádějí francouzské orgány, konkurenční společnost podniku Trèves rovněž bez důkazu pro své tvrzení předpokládá existenci státní podpory, která je neslučitelná s pokyny a dočasným rámcem přijatým Komisí v prosinci 2008 v rámci hospodářské a finanční krize. Informace, o které se tato společnost opírá, jsou buď nepřesné nebo vytržené z kontextu, a proto jsou vykládány nesprávně a zaujatě.
V. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(66)
Při posuzování vnitrostátního opatření musí Komise nejprve posoudit, zda toto opatření může být kvalifikováno jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Je-li opatření kvalifikováno jako státní podpora, Komise může poté posoudit, do jaké míry může být toto opatření považováno za slučitelné se společným trhem na základě výjimek ze zásady zákazu státních podpor, které připouští Smlouva o fungování EU. Pokud zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu, posouzení slučitelnosti podpory je bezpředmětné.
V.1 Posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(67)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(68)
Toto ustanovení stanoví podmínky, za kterých může být vnitrostátní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Jak uvedl Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 15. června 2006, těmito podmínkami jsou „financování tohoto opatření státem nebo ze státních prostředků, existence zvýhodnění podniku, selektivita uvedeného opatření, jakož i dopad posledně uvedeného na obchod mezi členskými státy a z toho vyplývající narušení hospodářské soutěže“ (16).
(69)
Tyto podmínky jsou kumulativní a musí tedy být všechny splněny, aby mohlo být státní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Proto pokud Komise stanoví, že některá z těchto podmínek není splněna, může s jistotou prohlásit, že zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
V.1.1 Investice fondu FMEA ve výši 55 milionů
(70)
Pokud jde o investici fondu FMEA do podniku Trèves ve výši 55 milionů EUR, je třeba nejdříve ověřit, zda je splněna podmínka zvýhodnění.
(71)
Podle ustálené judikatury (17) vklad finančních prostředků do společnosti nepředstavuje státní podporu v případě, že se tento vklad uskuteční za podmínek, které by byly přijatelné soukromého investora jednajícího v normálních tržních podmínkách („kritérium soukromého investora v tržním hospodářství“).
(72)
Pokud například fond FMEA prodá svůj podíl ve společnosti Trèves v průběhu roku 2012, pak bude roční vnitřní výnosové procento („IRR“) vypočtené fondem FMEA pro účely jeho investice [ 12 %]. Toto procento udává výnosnost celkové investice fondu FMEA před zdaněním, tedy jak přímého vkladu [5-15] milionů EUR, tak vkladu v podobě dluhových cenných papírů, které umožňují přístup ke kapitálu (dluhopisy převoditelné v upravitelném poměru na akcie) v celkové částce [40-50] milionů EUR.
(73)
Proto, aby bylo možné posoudit, zda je dodrženo kritérium soukromého investora v tržním hospodářství, Komise se musí vyjádřit k následujícím otázkám:
a)
je plán restrukturalizace společnosti Trèves, na jehož základě se fond FMEA rozhodl k investici, věrohodný a reálný?
b)
byla skupina Trèves před vstupem fondu FMEA do jejího kapitálu ve výši [5-15] milionů EUR oceněna odpovídajícím způsobem?
c)
byly předpoklady plánu restrukturalizace, na kterých je založeno IRR, přiměřené a reálné v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna?
d)
je očekávané IRR [ 12 %] dostatečné?
(74)
Komise doplní odpovědi na otázky b) a d) úvahami o struktuře investice fondu FMEA a o rozdělení přidané hodnoty.
(75)
Odpovědi na tyto otázky umožní Komisi určit, zda fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže.
(76)
Jak je uvedeno v bodě 23, krátce před vypuknutím finanční a hospodářské krize v roce 2008, začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobní kapacity (18). Když nastala krize, podnik Trèves se rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace.
(77)
Na konci léta 2008 podnik Trèves tak dal nový podnět svému plánu restrukturalizace a na konci prosince 2008, tedy několik měsíců před uzavřením protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, bylo již možné konstatovat tyto výsledky:
-
podstatné snížení režijních nákladů: opatření přijatá v tomto rámci umožnila snížit celkový objem skutečných režijních nákladů podniku Trèves v posledním čtvrtletí roku 2008 ve srovnání s výhledovým rozpočtem na rok 2008 o [20-30] %,
-
podstatné snížení zásob: skladové náklady klesly během druhé poloviny roku 2008 o [30-40] % z původní částky [20-80] milionů EUR v červnu na [0-60] milionů EUR v prosinci,
-
omezení hmotných investic: tyto investice byly sníženy o [40-50]% v roce 2008 oproti výhledovému rozpočtu 2008,
-
snížení stavu zaměstnanců: počet zaměstnanců skupiny ve Francii byl snížen o [10-20] % jen v průběhu roku 2008 ([…] zaměstnanců ve Francii v prosinci 2008 oproti […] zaměstnanců v lednu 2008).
(78)
Na začátku roku 2009 podnik Trèves vypracoval novou formálnější verzi plánu restrukturalizace, a to ve spolupráci s nezávislou poradenskou firmou […]. Tato firma potvrdila zejména objem potřeby finančních prostředků považovaný za nezbytný k financování plánu ([110-140] milionů EUR, viz body 25 a následující).
(79)
Zaprvé je třeba zdůraznit, že prognózy budoucích obratů uvedené v plánu restrukturalizace se jeví jako věrohodné a reálné. Tyto prognózy jsou totiž založeny na očekávaní značně sníženého objemu objednávek ze strany výrobců. Například očekávaný objem pro rok 2009 je o [15-25] % nižší než pro rok 2008. Tyto prognózy navíc odpovídají prognózám, které ve stejné době vypracovali analytici odvětví automobilového průmyslu (například společnost JD Power) ohledně očekávaného oživení tohoto odvětví a ohledně jeho uspořádání ve výhledu na rok 2011. Společnost Trèves tedy odhadla svůj budoucí obrat na základě obezřetného a pečlivého odhadu těchto objemů. Plán vychází z obezřetných odhadů, pokud jde o vývoj odvětví, a předpokládá úroveň činnosti v roce 2011 […] ve srovnání s prodejem v roce 2008.
(80)
Plán dále zavádí výrazné snížení nákladů. Tohoto snížení má být dosaženo mimo jiné zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů […] (19) […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká celkem 1 300 zaměstnanců).
(81)
Na základě těchto opatření plán restrukturalizace předpokládá:
-
návrat do vyváženého stavu v roce 2010 s hospodářským výsledkem před zdaněním ve výši [0-10] milionů EUR, kladné peněžní toky ve výši [0-10] milionů EUR a EBITDA ve výši [40-70] milionů EUR,
-
hospodářský výsledek před zdaněním ve výši [10-30] milionů EUR od roku 2011 s peněžním tokem ve výši [10-30] milionů EUR a EBITDA ve výši [50-80] milionů EUR.
(82)
Je třeba poznamenat, že fond FMEA předtím, než se rozhodl k investici, sám pověřil firmu […], aby v období od poloviny března do konce dubna 2009 provedla úplný audit situace společnosti Trèves (postupy hloubkové kontroly). Zaměstnanci fondu FMEA sami rovněž přezkoumali a schválili plán restrukturalizace.
(83)
Kromě toho se podnik Trèves v rámci své restrukturalizace zavazuje k prodeji své činnosti „[…]“ při zohlednění průmyslové a sociální rovnováhy související s touto transakcí a s cílem přispět ke konkurenceschopnosti průmyslového nástroje nového celku Trèves.
(84)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že plán restrukturalizace, na jehož základě provedl fond FMEA investici do společnosti Trèves, lze považovat za věrohodný a reálný.
(85)
Hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves před investicí fondu FMEA byla stanovena na [15-40] milionů EUR. Na tomto základě získal fond FMEA [ 50] % kapitálu společnosti Trèves prostřednictvím navýšení kapitálu o [5-15] milionů EUR. Komise musí ověřit, zda tato ocenění bylo odpovídající a obezřetné vzhledem k situaci podniku v té době.
(86)
Existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty vlastního kapitálu podniku (20). Často používanou metodou je metoda násobku ukazatele EBITDA. Umožňuje odhadnout hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením ukazatele EBITDA za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku je odečten čistý dluh.
(87)
Další metodou je analýza diskontovaných peněžních toků („Discounted Cash Flow Analysis“). Nominální hodnota volných peněžních toků („Free Cash Flows“) podniku v příštích letech je diskontována průměrnými váženými náklady kapitálu („Weighted Average Cost of Capital“ - „WACC“), přičemž od získané hodnoty je odečten čistý dluh.
(88)
Třetí metodou je metoda násobku obratu. Umožňuje posoudit hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením obratu za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku se odečte čistý dluh.
(89)
Fond FMEA použil k ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice metodu analýzy diskontovaných peněžních toků a metodu násobku obratu. Podnik Trèves totiž nevykázal na konci roku 2008 kladný EBITDA, a proto první zmíněnou metodu násobku ukazatele EBITDA nebylo možné použít.
(90)
Bylo však možné použít metodu analýzy diskontovaných peněžních toků, která umožňovala zohlednit výhledy na obnovení ziskovosti a zahrnout tak do ocenění očekávaný přínos zlepšení výkonnosti podniku. Z obezřetnosti a k potvrzení výsledků byla použita rovněž metoda násobku obratu.
(91)
Metodou analýzy diskontovaných peněžních toků podniku byly náklady na kapitál resp. WACC daného odvětví zahrnující riziko specifické pro toto odvětví odhadnuty na 12 %. Fond FMEA poté vypočítal obezřetnější WACC [ 12] %, do kterého zahrnul zvláštní dodatečné rizikové prémie související s velikostí podniku a nelikvidností investice. Nakonec použil WACC v hodnotě [ 12] %, aby tak zohlednil doplňkové riziko spojené s transformací (tj. restrukturalizací) společnosti. Dlouhodobá hodnota společnosti (tzv. konečná hodnota) byla vypočítána z výsledků za rok 2011. Fond FMEA tak stanovil hodnotu vlastního kapitálu skupiny Trèves na [15-40] milionů EUR.
(92)
Pokud jde o metodu násobku obratu, použitý násobek uplatněný na obrat ke konci roku 2008 byl [0-1]. Tento násobek odpovídá násobkům srovnatelných společností, které byly zjištěny na trhu v době transakce. Je třeba zdůraznit, že tyto násobky dosáhly na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 historicky nejnižších úrovní v důsledku finanční a hospodářské krize, která silně poznamenala odvětví výroby automobilů a automobilových dílů (dlouhodobý průměr násobku obratu v odvětví výroby automobilů a automobilových dílů totiž činí 0,51). Při použití násobku [0-1] činí hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves [15-40] milionů EUR.
(93)
Přesto, že je tedy násobek [0-1] třeba považovat za historicky nízký, fond FMEA použil hodnotu vycházející z tohoto násobku a nikoli hodnotu vycházející z dlouhodobého průměrného násobku nebo z násobku zprůměrovaného na více let. Fond FMEA stejně tak nepoužil ocenění, které vyplývá z analýzy diskontovaných peněžních toků. Z výše uvedeného vyplývá, že ocenění vlastního kapitálu podniku Trèves, které předcházelo investici fondu bylo přiměřené a obezřetné. Toto ocenění se totiž blíží spodní hranici rozpětí stanoveného metodou analýzy diskontovaných peněžních toků a burzovních násobků. Ocenění provedené za těchto okolností je příznivé pro soukromého investora, neboť potenciálně zlepšuje vyhlídky na přidanou hodnotu vzhledem k perspektivě návratu násobků ocenění na jejich historické průměrné hodnoty.
(94)
Navíc je třeba poznamenat, že investice fondu FMEA není omezena pouze na kapitálový vklad ve výši [5-15] milionů EUR, kterým fond získal [ 50]% podíl ve skupině Trèves. Fond FMEA také vložil [40-50] milionů EUR v podobě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (dluhopisů převoditelných na akcie) a poskytujících úrokový výnos [ 8] % ročně. Tato struktura je komplexní strukturou, kterou by u odvětví, jako je odvětví dodavatelů automobilového průmyslu, požadoval soukromý investor. Poskytnutí značného množství dluhopisů převoditelných na akcie v poměru, který se mění v závislosti na výkonu firmy, je jedním z nejúčinnějších mechanismů kontroly, které existují.
(95)
Mechanismus, který uplatnil fond FMEA, je následující. Dluhopisy převoditelné na akcie mohou být splaceny prostřednictvím nově vydaných akcií společnosti Trèves. Poměr bude určen v roce 2011 v závislosti na dosažení hrubého provozního zisku ve výši […] %. Bude-li této meze dosaženo, fond FMEA obdrží […] % vlastního kapitálu splacením dluhopisů. Pokud této hranice dosaženo nebude, fond FMEA se stane držitelem […] % vlastního kapitálu. V zájmu vedení společnosti Trèves tedy je, aby zajistilo dosažení tohoto hrubého provozního zisku […]. Zájmy finančního investora i manažerů-akcionářů jsou tak těsně spojeny v zájmu co nejvyšší výsledné hodnoty společnosti.
(96)
Přístup, který obvykle volí soukromý investor, spočívá v posouzení vnitřního výnosového procenta, který plánovaný investiční projekt poskytuje. Za účelem výpočtu ročního IRR investice do podniku je nutné stanovit hodnotu vlastního kapitálu tohoto podniku v době, kdy se výnosnost očekává.
(97)
Jak již bylo uvedeno v bodech 85 až 87, existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty podniku. K ocenění hodnoty podniku v roce 2012, tj. v roce, ve kterém by fond FMEA mohl prodat svou kapitálovou účast (21), fond FMEA použil metodu násobku ukazatele EBITDA. Tato metoda je v tomto průmyslovém odvětví často používána ke stanovení podmínek vystoupení investora rizikového kapitálu nebo kvazi-kapitálu. Navíc při výpočtu očekávané výnosnosti na základě ukazatele EBITDA vychází fond FMEA z přiměřeného měřítka zotavení podniku, ke kterému má dojít v době mezi jeho investicí (25. května 2009) a koncem roku 2011. Kromě toho, tím, že vychází z předpokládaného EBITDA pro rok 2011 a nikoliv z vyššího EBITDA pro rok 2012, volí fond FMEA obezřetný přístup, který spočívá v ověření, že oživení podniku proběhne uspokojivě v poměrně krátké době (o něco více než dva roky).
(98)
Proto je v tomto případě procento IRR vypočítané fondem FMEA založeno na třech předpokladech uvedených v plánu restrukturalizace. Zaprvé, skupina Trèves by měla dosáhnout EBITDA na konci roku 2011 ve výši [50-80] milionů EUR. Zadruhé, hodnota podniku Trèves na konci roku 2011 je stanovena na základě násobku EBITDA ve výši [1-6]. Zatřetí, čistý dluh je odhadnut na [50-150] milionů EUR na konci roku 2011. Komise tedy musí stanovit, zda tyto tři předpoklady mohly být v době, kdy byla investice uskutečněna fondem FMEA, považovány za věrohodné a reálné.
(99)
Zaprvé, pokud jde o hodnotu ukazatele EBITDA v roce 2011, je třeba zdůraznit, že tato prognóza je založena na provedení plánu restrukturalizace. Jak je vysvětleno v bodech 76 a následujících, tento plán lze považovat za věrohodný a reálný. Je třeba připomenout, že snížení nákladů má být dosaženo především zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů, a to zejména díky […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká na celkem 1 300 zaměstnanců).
(100)
Zadruhé, násobek ukazatele EBITDA ([1-6]) použitý ke stanovení hodnoty společnosti odpovídá dlouhodobému průměrnému násobku odvětví vypočtenému pro období 2000-2009 ([1-6]), který byl z obezřetnosti snížen o typickou odchylku vzhledem k probíhající transformaci společnosti. Tento násobek je mírně vyšší než je násobek v odvětví v době investice (zhruba 4,2). Vycházet z hodnoty [1-6] pro ocenění na konci roku 2011 se však jeví jako dostatečně obezřetné, vzhledem k očekávanému růstu tohoto koeficientu, který se ostatně začal znatelně projevovat již v době investice ([1-6] v prosinci 2008 oproti [1-6] v květnu 2009). Tento násobek se zdá také velmi obezřetný s ohledem na dlouhodobé prognózy v tomto odvětví, které udávají násobky v rozmezí [1-6] až [1-6].
(101)
Zatřetí, prognózy vypracované v dubnu 2009 udávají zlepšení čistého dluhu, který měl být snížen z [100-200] milionů EUR na konci roku 2008 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2010 (v předchozím období se zvýšil z [100-200] milionů EUR na konci roku 2005 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2008). Vzhledem k výši předpokládaného agregovaného ukazatele EBITDA za období 2009-2011, absenci podstatných dodatečných nákladů spojených s hmotnými a nehmotnými investicemi a absenci dodatečných rezerv na náklady související s restrukturalizací se prognóza poklesu snížení o [0-30] milionů EUR zdá být obezřetná.
(102)
S ohledem na výše uvedené lze konstatovat závěr, že výpočet ukazatele IRR v době investice je založen na přiměřených předpokladech.
(103)
Pokud jde o otázku, zda je cílové IRR [ 12 %] přijatelné s ohledem na riziko, které investice představuje, jsou připomínky Komise následující.
(104)
Nejprve je třeba připomenout, že výpočet provedený na základě údajů popsaných v bodech odůvodnění 97 až 100 ve skutečnosti vede k IRR [ 15 %]. Z bezpečnostních důvodů a z obezřetnosti nicméně fond FMEA uplatnil na očekávaný zisk EBITDA v roce 2011 srážku ve výši […] %. V důsledku toho IRR [ 12 %] použité pro účely této analýzy je IRR, které vyplývá z pesimistického scénáře vývoje společnosti. Jak již bylo uvedeno, ze základního scénáře vyplývá IRR ve výši [ 15 %], zatímco z optimistického scénáře (překročení ukazatele EBITDA o […] %) vyplývá IRR ve výši okolo [ 20 %].
(105)
Nyní je třeba poznamenat, že vzhledem k nelikvidní povaze transakce není pro posouzení přiměřenosti předpokládaného IRR možné odkazovat na burzovní ceny srovnatelných transakcí (např. podřízených úvěrů) v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna. Některé skutečnosti popsané níže však umožňují posoudit „minimální“ IRR [ 12 %], které použil fond FMEA v květnu 2009.
(106)
Je třeba si v prvé řadě povšimnout toho, že výnosnost investic v odvětví dodavatelů automobilového průmyslu je často nízká. V průběhu pěti let, které předcházely krizi druhé poloviny roku 2008, činilo průměrné IRR 8,5 % (22). Profesionální investoři však často investovali do tohoto odvětví, neboť si byli vědomi potenciálního zisku spojeného s nízkým oceněním podniků v tomto odvětví (ve srovnání s ostatními odvětvími). V roce 2006 tak investoři, kteří investovali v době propadu trhu v roce 2003, zaznamenali výjimečné hodnoty IRR (více než 20 % ročně po dobu tří let).
(107)
K překonání konstatovaných průměrných výnosů musí mít tedy profesionální investor důkladnou znalost trhu, což je případ fondu FMEA, a zvolit takovou strukturu kapitálové účasti, která mu umožní optimalizovat výnosnost jeho investice, což je také případ investice fondu FMEA (viz úvahy o struktuře investice v bodech 94 a 95, jakož i o rozdělení přidané hodnoty v bodech 110 a 111).
(108)
Francouzské orgány se dále odvolávají na studii Francouzského sdružení kapitálových investorů (Association Francaise des Investisseurs en Capital, dále jen „AFIC“), které sleduje výkonnost odvětví soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Tato studie vychází z údajů poskytnutých více než 120 subjekty spravujícími více než 500 investičních fondů. Práce sdružení AFIC uvádějí čistou výkonnost „růstového kapitálu“ mezi 14,1 % z konce roku 2007 a 10,8 % z konce roku 2008 (nejbližší datum od investice fondu FMEA). Růstový kapitál je podoblast odvětví soukromého vlastního kapitálu, která odpovídá investiční politice fondu FMEA (menšinová kapitálová účast a poskytnutí nových finančních prostředků). Při zohlednění nákladů na odměny správcovské společnosti, které jsou odhadnuty na nejvýše […], se cílové IRR, kterého je třeba dosáhnout, aby byla vykázána „tržní“ výkonnost, pohybuje v rozmezí od 12 do 15 %.
(109)
Měřítka, která byla dostupná v době investice, dále umožňují určit vážený průměr nákladů na kapitál („WACC“) stanovený podle modelu CAPM (23) a přizpůsobený odvětví francouzského automobilového průmyslu při zahrnutí zvláštních doplňkových rizikových prémií spojených s velikostí podniku Trèves a nelikvidnosti investice. S ohledem na tyto doplňující faktory související s rizikovou prémií lze odpovídající WACC odhadnout na [ 12] % v době investice, přičemž fond FMEA jej zvýšil na [ 12] % (viz bod 91). Je však třeba připomenout, že WACC je minimální procento výnosnosti požadované investory, kteří podniku poskytují finanční prostředky (akcionáři a věřitelé) na financování investičních projektů. WACC vypočtený pro podnik Trèves je proto významným ukazatelem, pokud jde o přijatelnost „minimálního“ IRR [ 12 %] (24).
(110)
Dále je třeba zdůraznit, že přidaná hodnota podniku Trèves nebude rozdělena mezi fond FMEA a původního akcionáře poměrně k jejich podílu na základním jmění podniku Trèves. Dohoda mezi akcionáři totiž stanoví, že v případě vystoupení investora v roce […] bude prvních […] milionů EUR hodnoty podniku přiděleno v plné výši fondu FMEA (první tranše). Dále pak výnos z prodeje v rozmezí částky […] milionů EUR a částky rovnající se výši investice FMEA kapitálově zhodnocené […] % za rok bude rozdělen mezi fond FMEA ([…] %) a původní akcionáře ([…] %) (druhá tranše). Z výnosu z prodeje, který přesáhne tuto hranici, obdrží fond FMEA […] % a původní akcionáři […] %.
(111)
Tato dohoda o rozdělení přidané hodnoty ochraňuje fond FMEA. Fond FMEA tak totiž získává významnou záruku, že IRR [ 12 %] jeho investice bude rychle dosaženo (toto procento odpovídá výše uvedenému WACC podniku Trèves). Tato dohoda výrazně podněcuje původní akcionáře a vedení společnosti k dosažení resp. překonání cílů plánu restrukturalizace, který by měl zajistit fondu FMEA IRR ve výši [ 12 %], [ 15 %] nebo [ 20 %] v závislosti na scénáři.
(112)
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že předpokládané IRR [ 12 %] bylo přiměřené v době investice a přijatelné vzhledem k riziku, které tato investice představuje.
(113)
Na základě analýzy plánu restrukturalizace podniku Trèves, jeho ocenění před uskutečněním investice fondu FMEA, struktury této investice, předpokladů, na kterých je založeno IRR [ 12 %], přiměřenosti hodnoty tohoto IRR, a to zejména s ohledem na dohodu mezi akcionáři o rozdělení přidané hodnoty, je třeba konstatovat, že fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže. Jinými slovy, investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Investice tedy nezvýhodňuje podnik Trèves.
V.1.2 Splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění
(114)
Společnosti Trèves byl francouzskými správními orgány přiznán splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění v celkové výši 18,4 milionu EUR. S ohledem na toto opatření Komise nejprve přezkoumá kritérium zvýhodnění.
(115)
V souladu s rozhodovací praxí Komise a judikaturou nepředstavuje stanovení splátkového kalendáře dluhu veřejným věřitelem státní podporu, pokud je jeho chování srovnatelné s chováním soukromého věřitele, který „usiluje o navrácení jemu dlužných částek a který za tímto účelem uzavírá s dlužníkem dohody, podle kterých je pro nahromaděné dluhy stanoven splátkový kalendář nebo jsou jejich platby rozvrženy za účelem usnadnění jejich splácení“ (25).
(116)
Stanovení splátkového kalendáře dluhu představuje pro veřejné věřitele společnosti Trèves lepší řešení než nucené vymáhání. V případě nuceného vymáhání by totiž veřejní věřitelé získali vzhledem k celkovému zadlužení podniku pouze část svých nepřednostních pohledávek. Naopak stanovením splátkového kalendáře byly vytvořeny prvořadé hypotéky […] (článek […] protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009) za účelem zajištění těchto dluhů na daních a sociálním pojištění. Tato aktiva jsou uvedena v příloze č. 7 protokolu. Ke dni 31. prosince 2008 činila jejich čistá účetní hodnota [25-35] milionů EUR. Částka zajištění poskytnutých ve prospěch veřejných věřitelů tedy pokrývá více než 140 % výše jejich pohledávky, která je složena z jistiny (18,4 milionu EUR), sankčních poplatků a úroků z prodlení (viz bod 117).
(117)
Veřejným věřitelům podniku Trèves jsou také vypláceny úroky. Částka 18,4 milionu EUR byla totiž navýšena o sankční poplatky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR a o úroky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR, přičemž vše má být splaceno v období od […] do […] v měsíčních splátkách ve výši […] EUR. Součet sankčních poplatků a úroků z prodlení činí [2-4] milionů EUR, tj. [10-20] % z jistiny, což představuje při váženém průměru doby trvání splátkového kalendáře roční úrok ve výši [0-10] %. Tato sazba byla od počátku vyšší než sazby přiznané finančními institucemi u úvěrů poskytnutých podniku Trèves v rámci protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, a to jak u nového úvěru, tak u konsolidačního úvěru (26).
(118)
K tomu je třeba poznamenat, že k závazku veřejných věřitelů došlo současně s významným závazkem bank (konsolidační úvěr [30-60] milionů a nový úvěr [10-30] milionů EUR). Kromě toho protokol o dohodě výslovně uvádí, že zajištění poskytnutá bankám jsou nepřednostní […], což znamená, že tito věřitelé nemohou uplatňovat žádné zajištění, dokud nebudou plně uspokojeni přednostní veřejní věřitelé.
(119)
Skupině Trèves nebylo navíc přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo na sociálním pojištění.
(120)
Francouzské orgány dále potvrdily, že současný splátkový kalendář nepředstavoval žádné prodloužení nebo změnu předchozího splátkového kalendáře.
(121)
Z výše uvedeného proto vyplývá, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění byl podniku Trèves poskytnut francouzskými správními orgány na základě předpokladů považovaných za věrohodné, z nichž vychází plán restrukturalizace (viz oddíl V) a za podmínek přijatelných pro soukromého věřitele v tržním hospodářství jednajícího za stejných podmínek.
V.2 Závěr ohledně posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(122)
Ze skutečností uvedených v oddíle V.1. vyplývá, že investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR ani splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR skupinu Trèves nezvýhodňuje. Tato opatření tudíž nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
VI. OBECNÝ ZÁVĚR
(123)
Po důkladném přezkumu těchto opatření Komise konstatuje, že tato opatření nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek I
Obě opatření přijatá vůči podniku Trèves, která spočívají v investici Fondu pro modernizaci výrobců automobilových dílů (FMEA) ve výši 55 milionů EUR a v poskytnutí splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR Francouzskou republikou, nepředstavují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 20 aprile 2011
riguardante il presunto aiuto a favore dell’impresa Trèves C 4/10 (ex NN 64/09) a cui la Francia ha dato esecuzione
[notificata con il numero C(2011) 2585]
(Il testo in lingua francese è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2011/676/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea, in particolare l'articolo 108, paragrafo 2, primo comma,
visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l'articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
dopo aver invitato gli interessati a presentare le loro osservazioni in conformità ai suddetti articoli (1), e viste le informazioni trasmesse,
considerando quanto segue:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Tramite diversi articoli pubblicati sulla stampa nella la primavera del 2009, la Commissione è stata informata che l’impresa Trèves avrebbe beneficiato di un investimento pari a 55 milioni di EUR del Fondo di modernizzazione per i produttori di componenti automobilistici (qui di seguito denominato «il FMEA»Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles). Con lettere del 5 maggio 2009, dell’11 giugno 2009, del 10 luglio 2009 e del 4 novembre 2009, la Commissione ha indirizzato alle autorità francesi delle richieste di chiarimento a tal riguardo. Le suddette autorità hanno risposto a tali richieste con lettere (o e-mail) del 5 giugno 2009, del 23 giugno 2009, del 18 agosto 2009, del 18 novembre 2009 e del 23 dicembre 2009.
(2)
Peraltro, su richiesta delle autorità francesi l’8 gennaio 2010 si è tenuta una riunione nei locali della Commissione. In seguito a tale riunione, le autorità francesi hanno fornito ulteriori chiarimenti con e-mail del 15 gennaio 2010.
(3)
Con lettera del 29 gennaio 2010, la Commissione ha notificato alla Francia la sua decisione di avviare il procedimento di cui all’articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (qui di seguito denominato «il TFUE») in relazione all’investimento del FMEA nonché in relazione a un piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale (denominato anche «piano di liquidazione») concesso a Trèves dall’amministrazione francese. Il 25 marzo 2010 la Francia ha comunicato le sue osservazioni rispetto all’avvio del procedimento di indagine formale.
(4)
La decisione della Commissione di avviare il procedimento è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2). La Commissione ha invitato gli interessati a presentare osservazioni in merito alle misure in questione.
(5)
La Commissione ha ricevuto le osservazioni a tal riguardo da parte dei seguenti interessati: l'Italia, l’impresa Trèves, il gruppo PSA Peugeot Citroën, il gruppo Renault, un concorrente di Trèves che desidera rimanere anonimo e il FMEA (3). La Commissione ha trasmesso tali osservazioni alla Francia dando a quest’ultima la possibilità di replicare, e ha ricevuto la sua presa di posizione tramite lettera del 5 ottobre 2010. Il 18 novembre 2010 si è inoltre tenuta una riunione con le autorità francesi. Infine, ulteriori informazioni sono state trasmesse alla Commissione con e-mail del 21 dicembre 2010 e del 22 febbraio 2011.
II. DESCRIZIONE DELLE MISURE IN ESAME
(6)
Prima di procedere alla descrizione delle misure in esame, occorre presentare il Fondo strategico d'investimento (qui di seguito denominato «FSI»Fonds Stratégique d'Investissement), il FMEA, CDC Entreprises, (società di gestione del FMEA) (punto II.1) nonché l’impresa Trèves e le misure prese nei suoi confronti (punto II.2). Infine, verranno esposte le ragioni che hanno portato all’avvio del procedimento di indagine formale in merito all’investimento del FMEA e al piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale (punto II.3).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
A causa della crisi iniziata nel 2008, la Francia ha costituito un Fondo strategico d'investimento (qui di seguito «il FSI»Fonds Stratégique d'Investissement) al fine di sostenere la sua economia. Poco dopo, il FSI, in partnership con il gruppo PSA Peugeot Citroën (qui di seguito denominato «PSA») e il gruppo Renault (qui di seguito denominato «Renault»), hanno creato il FMEA. Se da un lato il FSI ha l’obiettivo di intervenire in qualsiasi tipo di impresa indipendentemente dal settore economico interessato, il FMEA interviene soltanto a favore dei produttori di componenti del settore automobilistico.
(8)
Il Fondo strategico d'investimento è un fondo con una dotazione di 20 miliardi di EUR che il governo francese ha creato nel dicembre 2008 per rispondere al fabbisogno di capitale proprio delle imprese ritenute motori di crescita e competitività per l’economia francese. Secondo i dirigenti del FSI, esso investe soltanto nelle imprese che presentano buone prospettive di crescita e di competitività per l’economia francese.
(9)
Il FSI è detenuto per il 49 % dal governo francese e per il 51 % dalla Cassa Depositi e Prestiti francese (qui di seguito denominata «CDC»Caisse des Dépôts et Consignation). La CDC «e le sue affiliate costituiscono un gruppo pubblico al servizio dell’interesse generale e dello sviluppo economico» della Francia (4), e i suoi dirigenti sono nominati per decreto.
(10)
Il consiglio di amministrazione del FSI è presieduto dal direttore generale della CDC ed è composto, oltre che dal presidente, da sei amministratori di cui uno rappresenta la CDC, due rappresentano lo Stato (il direttore generale delle partecipazioni statali e il direttore generale delle imprese) e tre rappresentano gli interessi delle imprese (i dirigenti delle imprese SCOR, Essilor e Artémis).
(11)
Il FMEA è un fondo comune di investimento in capitale di rischio la cui missione è favorire l’affermarsi dei produttori di componenti automobilistici competitivi e in grado di offrire ai loro clienti una capacità di ricerca e di sviluppo e una maggiore assistenza a livello internazionale. Esso realizza investimenti per un importo massimo di 60 milioni di EUR, a beneficio esclusivo dei suoi sottoscrittori, autonomamente o assieme ad altri investitori privati o di altri fondi.
(12)
La creazione del FMEA (il 25 marzo 2009) si iscrive nel quadro del piano di sostegno alla filiera automobilistica, annunciato dal Presidente della Repubblica francese il 4 dicembre 2008. Esso ha una dotazione di 600 milioni di EUR provenienti dal FSI (200 milioni di EUR), da PSA (200 milioni di EUR) e da Renault (200 milioni di EUR).
(13)
Il FMEA è gestito da CDC Entreprises, un'affiliata della CDC. Le decisioni di investimento sono quindi prese da CDC Entreprises.
(14)
Il FMEA dispone di un comitato di selezione e di un comitato di investimento incaricati di redigere dei dossier prima che la società di gestione CDC Entreprises realizzi un investimento. I tre investitori (PSA, Renault e il FSI) sono equamente rappresentati all’interno dei comitati.
(15)
Conformemente al regolamento degli organi del FMEA, il comitato di selezione viene obbligatoriamente consultato dalla società di gestione in merito al carattere strategico dei progetti di investimento. I suoi pareri consultivi non vincolano la società di gestione. Essi sono adottati a maggioranza di due terzi.
(16)
Il comitato di investimento viene obbligatoriamente consultato prima di effettuare ogni investimento o disinvestimento o per qualsiasi deroga ai criteri e alle regole della politica di investimento. Quando esso si pronuncia su un progetto di investimento o disinvestimento, anche i suoi pareri vengono adottati a maggioranza di due terzi e non vincolano la società di gestione. Tuttavia, nel caso in cui uno dei tre investitori esprima un voto negativo, il parere espresso sarà considerato negativo. In questo caso, il progetto di investimento o di disinvestimento è sottoposto al comitato di selezione.
(17)
CDC Entreprises è un attore di primo piano nel settore del capitale di rischio in Francia. Essa è tenuta a rispettare tutte le norme emanate dall’Autorità dei Mercati Finanziari francese in materia di gestione per conto terzi, in particolare le norme relative all’indipendenza della scelta degli investimenti e alla prevenzione dei conflitti di interesse. CDC Entreprises gestisce tra l’altro gli investimenti del FSI nelle PMI non quotate, nonché gli investimenti per conto della CDC e di altri investitori.
(18)
CDC Entreprises è un'affiliata interamente controllata dalla CDC. Il presidente e il direttore generale di CDC Entreprises sono nominati dal consiglio di amministrazione, i cui membri vengono a loro volta nominati dalla CDC.
(19)
CDC Entreprises ha stipulato con il FSI una convenzione di assistenza e consulenza in virtù della quale un'equipe dedicata del FSI assiste CDC Entreprises nella preselezione dei progetti di investimento (tra cui studi di fattibilità e valutazione dei rischi, studio e assistenza nell’attuazione di tali interventi) e nel monitoraggio degli investimenti realizzati.
(20)
In ragione dell’organizzazione e del funzionamento dei comitati del FMEA, CDC Entreprises è la sola ad avere il potere di impegnare il FMEA. Le decisioni dei comitati non vincolano la società di gestione (ad eccezione delle deroghe ai criteri e alle regole della politica di investimento e della gestione dei conflitti di interesse, ipotesi che non sono pertinenti nel caso di specie). Le autorità francesi hanno precisato che, ad oggi, CDC Entreprises non ha mai ritenuto opportuno pronunciarsi contro i pareri dei comitati in materia di investimenti.
(21)
Il grafico n. 1 in basso riassume i legami che uniscono lo Stato francese, la CDC, CDC Entreprises, il FSI, il FMEA, PSA e Renault.
Grafico n. 1
Legami tra lo Stato francese, la CDC, CDC Entreprises, il FSI, il FMEA, PSA e Renault
II.2 L’impresa Trèves e le misure prese nei suoi confronti
(22)
Trèves è un’impresa specializzata nella produzione di componenti per gli interni degli autoveicoli. Prima dell’attuazione del piano di ristrutturazione in corso (piano che interessa 1 300 persone), Trèves contava circa 6 500 dipendenti. Essa è organizzata attorno a tre categorie di prodotti: prodotti acustici (5), sedili e componenti, e prodotti tessili. L’impresa comprendeva 9 fabbriche (di cui due sono state chiuse) ed è presente in 14 paesi (tra cui Spagna, Regno Unito, Portogallo, Slovenia e Repubblica ceca). Il 40 % del suo fatturato è realizzato in Francia. I principali clienti sono Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan e Toyota.
(23)
Poco prima che scoppiasse la crisi del 2008, Trèves stava iniziando a raccogliere i frutti del primo piano di ristrutturazione lanciato nel 2005 che mirava a ridurre il personale e a razionalizzare la capacità produttiva. Quando è sopraggiunta la crisi, Trèves ha deciso di modificare e di approfondire il suo piano di ristrutturazione e ha voluto condurre delle trattative con i creditori nell’ambito di una procedura di conciliazione (6).
(24)
Il 25 maggio 2009 è stato quindi concluso un protocollo di conciliazione tra l’azionista di Trèves (la holding «Severt», azionista unico), le società del gruppo Trèves, i creditori (ossia le banche) e il FMEA. Tale protocollo è incentrato sull’attuazione di un piano di ristrutturazione (tale piano è descritto nella sezione V.1.1).
(25)
Il finanziamento del piano di ristrutturazione era stimato in misura pari a [110-140] (7) milioni di EUR. A tal riguardo, le diverse parti hanno assunto gli impegni descritti nel protocollo del 25 maggio 2009.
(26)
I costruttori Peugeot e Renault si sono impegnati ad apportare 33,3 milioni di EUR nel quadro del finanziamento […].
(27)
Il gruppo Trèves si è impegnato a concentrare i propri sforzi per generare nel corso del 2009 una somma pari al [5-20] % del fabbisogno di liquidità, vale a dire [5-30] milioni di EUR.
(28)
Un nuovo credito bancario di [10-30] milioni di EUR è stato concesso dalle banche. Inoltre, le banche hanno accordato un prestito di consolidamento per un importo di [30-60] milioni di EUR destinato a rimborsare i crediti a breve termine ([0-20] milioni) e i crediti a medio termine ([30-40] milioni) esistenti. Il nuovo credito e il prestito di consolidamento devono essere rimborsati integralmente entro il […] 2014.
(29)
Il FMEA ha fornito all’impresa un contributo pari a 55 milioni di EUR. Di tale somma, [40-50] milioni di EUR sono stati apportati sotto forma di titoli di debito che conferiscono accesso al capitale (vale a dire le «ORAPA» od obbligazioni convertibili in azioni a parità variabile), titoli remunerati con una cedola fissa del [ 8] %. Parallelamente, [5-15] milioni di EUR sono stati apportati grazie a un aumento di capitale (sottoscrizione di nuove azioni ordinarie), conferendo quindi al FMEA una partecipazione del [ 50] % al capitale di Trèves.
(30)
I creditori pubblici hanno acconsentito a un piano di liquidazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale di 18,4 milioni di EUR […]. Tale piano consiste nel rateizzare il rimborso dei debiti di Trèves nei confronti del fisco e della previdenza sociale, prevedendo il pagamento di penali e di interessi di mora.
II.3 Ragioni che hanno condotto all’avvio del procedimento
(31)
Il finanziamento del piano di ristrutturazione di Trèves si basa sull’apporto di nuovi fondi per un totale di [100-120] milioni di EUR (tale somma non include il prestito di consolidamento). Di tale somma, 55 milioni di EUR sono apportati dal FMEA. A ciò si aggiunge il piano di liquidazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale per un importo di 18,4 milioni di EUR. Nella decisione di avviare il procedimento di indagine formale, la Commissione esprime i suoi dubbi circa la qualificazione come aiuto di Stato di tali ultime due misure ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
(32)
Per quanto concerne l’investimento del FMEA, la Commissione rileva che diversi elementi sembrano indicare che tale investimento sia di natura pubblica. A prima vista, tale investimento sembra effettuato con risorse statali e dunque imputabile allo Stato (8). I dubbi della Commissione si fondano segnatamente sull’osservazione del funzionamento del FSI, del FMEA e di CDC Entreprises di cui sopra.
(33)
Inoltre, la Commissione esprime i propri dubbi circa il rispetto del criterio dell’investitore privato operante in economia di mercato in merito al suddetto investimento. In particolare, la Commissione non poteva stabilire con certezza, considerata la situazione (9) sia del settore automobilistico che dell’impresa stessa che stava affrontando difficoltà finanziarie, in primo luogo che le ipotesi del piano di ristrutturazione fossero credibili, realistiche e prudenti, in secondo luogo, che la valutazione di Trèves prima dell’investimento fosse prudente e, in terzo luogo, che la prospettiva di un tasso di rendimento interno (qui di seguito denominato «TRI») del [ 12 %] (10) dovesse essere considerata sufficiente rispetto al rischio assunto dal FMEA.
(34)
Per quanto concerne il piano di liquidazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale, la Commissione si chiede se il comportamento delle autorità francesi possa essere comparato a quello di un investitore privato nelle stesse condizioni, che cerchi di recuperare le somme spettantigli. La Commissione non disponeva di tutti gli elementi che le permettessero di concludere che i creditori pubblici, in virtù del protocollo di conciliazione del 25 maggio 2009, fossero in una situazione favorevole almeno tanto quanto quella dei creditori privati di Trèves (vale a dire le banche) che hanno a loro volta acconsentito a rateizzare i loro crediti concedendo un prestito di consolidamento. La Commissione esprime quindi i suoi dubbi circa il rispetto del principio del creditore privato operante in un’economia di mercato nel caso del piano di liquidazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale.
(35)
Infine, nella sua decisione di avvio del procedimento la Commissione indica che, se le due suddette misure dovessero essere qualificate come aiuti di Stato, la loro compatibilità potrebbe essere esaminata sulla base degli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (11) (qui di seguito denominati «gli orientamenti»). La Commissione afferma tuttavia che, in questa fase, essa non può stabilire con certezza che tutti i requisiti posti dai suddetti orientamenti siano soddisfatti.
III. OSSERVAZIONI DEGLI INTERESSATI
(36)
Con lettera del 2 luglio 2010, il gruppo Trèves ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Secondo quest’ultimo, le modalità e le condizioni dell’investimento del FMEA nel gruppo Trèves e l’applicazione del piano di rateizzazione dei suoi debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale non rientrano nell'ambito di applicazione nell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
(37)
In un primo tempo, il gruppo Trèves fa valere il fatto che la tesi secondo cui l’aiuto sarebbe imputabile allo Stato è senza fondamento in quanto, attraverso il FMEA, il gruppo Trèves ha sottoscritto un impegno con due costruttori di automobili di portata internazionale che rappresentano il [ 50] % del suo fatturato. Peraltro, esso contesta l’analisi della Commissione secondo la quale la società è dovuta ricorrere a risorse statali poiché, da un lato, le risorse del FMEA provengono a suo dire da attori privati e, dall’altro, la partecipazione di altri investitori privati al finanziamento della società (le banche) prova che questa era capace di finanziarsi sul mercato.
(38)
In un secondo momento, il gruppo Trèves rifiuta categoricamente l’analisi della Commissione riguardante la situazione economica della società Trèves tra il 2005 e il 2008. A suo dire, la Commissione confonde la crisi generale del settore automobilistico del 2008 con la situazione specifica della società che ha registrato una crescita ininterrotta e importante del suo fatturato tra il 1999 ([500-700] milioni di EUR) e il 2004 ([900-1 100] milioni di EUR). Tale crescita è stata in effetti ostacolata dalla crisi che ha colpito il settore automobilistico nel secondo trimestre del 2008. I piani di ristrutturazione del 2005 e del 2009 non avevano lo scopo di rimediare a difficoltà di liquidità, ma consistevano nel razionalizzare la capacità produttiva della società al fine di rilanciare l’impresa in un contesto congiunturale difficile e non nel garantire la sua sopravvivenza, come dimostra la crescita dell'EBITDA (12) di Trèves tra il 2005 e il 2007 e il risanamento dei conti a partire dal 2009.
(39)
Peraltro, il gruppo Trèves contesta l’importanza data dalla Commissione alle dichiarazioni del ministro francese dell’Industria secondo cui se lo Stato non fosse intervenuto, Trèves sarebbe fallita. Una dichiarazione politica soggettiva pronunciata in un contesto sociale teso non è pertinente per valutare la reale situazione economica e finanziaria di un’impresa.
(40)
Di conseguenza, il carattere avveduto dell’investimento del FMEA nella società Trèves sarebbe incontestabile sia sul piano finanziario che su quello industriale. La società ricorda che il FMEA non è stato il solo investitore, ma che diversi altri potenziali investitori si sono fatti avanti e alcuni partner privati si sono impegnati nei confronti del FMEA. Contrariamente a ciò che sembra supporre la Commissione, non vi è nessuna contraddizione tra la logica finanziaria e quella industriale dell’investimento del FMEA. Secondo il gruppo Trèves, il fatto che un costruttore detenga una partecipazione in uno dei suoi fornitori allo scopo di rafforzare i legami industriali e di trarre un beneficio finanziario dalla sua crescita, è una pratica corrente nel settore automobilistico.
(41)
Successivamente, il gruppo Trèves insiste sul rispetto del principio dell’investitore accorto operante in un’economia di mercato. In effetti, le condizioni dell’investimento sono non soltanto molto rigorose ma anche vantaggiose per il FMEA. Peraltro, nel 2008-2009 la società Trèves disponeva di valide risorse essenziali per garantirle un ritorno rapido alla redditività (insediamento e crescita nei paesi emergenti, diversificazione del suo portafoglio di clienti costruttori, orientamento forte verso la ricerca e lo sviluppo). Il piano di ristrutturazione industriale e finanziario di Trèves, tenendo conto di tali risorse, è stato elaborato sulla base di previsioni prudenti e ragionevoli dopo un audit approfondito della situazione dell’impresa. Infine, i buoni risultati della società Trèves nel 2009-2010 dimostrano il carattere avveduto dell’investimento.
(42)
Il gruppo Trèves ritiene infine che se l’investimento del FMEA dovesse rientrare nel campo di applicazione dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE, tale aiuto sarebbe compatibile con gli orientamenti, poiché il ritorno alla redditività a lungo termine della società è garantito e la ristrutturazione di Trèves non comporta nessuna distorsione della concorrenza, oltre a prevedere misure di compensazione già in parte attuate ([…], la riduzione della capacità produttiva, la riduzione del personale e infine la parte del finanziamento della ristrutturazione di Trèves di origine presumibilmente statale resta limitata al minimo indispensabile dei costi della ristrutturazione).
(43)
Per quanto riguarda il piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale, il gruppo Trèves ritiene innanzitutto che siano stati rispettati i principi del creditore privato operante in un’economia di mercato, sostenendo inoltre che la Commissione non possa presupporre che l’eventuale qualificazione come aiuto escluda di fatto la possibilità di un piano di rateizzazione accorto da parte delle autorità finanziarie. Il piano di rateizzazione prevede penali e indennità di mora a un tasso d’interesse superiore al tasso legale che avrebbe potuto richiedere un creditore privato, ipoteche di primo grado […] e le autorità pubbliche sono intervenute assieme a creditori privati.
(44)
Con lettera del 22 giugno 2010, il FMEA ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Il FMEA non ritiene che la qualificazione del suo investimento nella società Trèves costituisca un aiuto di Stato, in primo luogo a causa innanzitutto dell’autonomia di scelta di cui esso dispone per gli investimenti e in secondo luogo in ragione dell'approccio adottato per raggiungere i propri obiettivi.
(45)
Il FMEA insiste sul fatto che i suoi interventi vengono decisi in maniera assolutamente indipendente. Tale autonomia gli deriva non soltanto dal suo status ma anche dalla governance. Il FMEA, in quanto fondo comune di investimento in capitale di rischio, è dotato di una società di gestione anch’essa subordinata alle norme di gestione per conto terzi. L’indipendenza statutaria della società di gestione nella scelta degli investimenti, dal momento che essa interviene in funzione dell’interesse patrimoniale dei sottoscrittori, contribuisce ad assicurare l’autonomia del FMEA nella fase in cui viene presa la decisione di investire. Per quanto riguarda i comitati consultivi del FMEA, il comitato di selezione e il comitato di investimento, i loro pareri possono essere adottati soltanto con l’approvazione di uno dei due costruttori. Ad oggi, la società di gestione, CDC Entreprises, non si è mai discostata dai pareri emessi dai comitati. Pertanto, l’influenza degli investitori privati, vale a dire Renault e Peugeot, è preponderante nella selezione e nella definizione dei progetti di investimento.
(46)
Peraltro, l’investimento del FMEA nella società Trèves illustra la politica di investimento del FMEA che privilegia le imprese con grandi capacità di innovazione e un forte potenziale di crescita e di redditività nella filiera dei produttori di componenti automobilistici. Ora, la società Trèves è un produttore di componenti automobilistici di primo livello che interessava d’altronde […] altri fondi privati. Il netto miglioramento dei risultati della società a partire dal 2010 dimostra la tangibilità e la pertinenza del piano di ristrutturazione presentato da Trèves. Le difficoltà passeggere della società a causa della crisi economica e finanziaria hanno inoltre permesso al FMEA di negoziare un investimento a condizioni molto cautelative.
(47)
Il FMEA ritiene quindi che l’investimento non possa essere qualificato come aiuto di Stato.
(48)
Con lettera del 6 luglio 2010, Renault ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Essa contesta prima di tutto le affermazioni della Commissione secondo cui la sua sottoscrizione al FMEA sarebbe legata al prestito concessole dallo Stato nell’aprile 2009. La società ricorda che al momento della creazione del fondo il 20 gennaio 2009 (13), essa non disponeva di nessuna informazione circa l’eventuale futuro prestito concesso dallo Stato ai costruttori. L’obiettivo del prestito concessole nell’aprile 2009 era quello di finanziarie le necessità generali dell’impresa a causa della contrazione dei mercati finanziari nel corso del 4o trimestre 2008 e del 1o trimestre 2009.
(49)
Peraltro, la sottoscrizione di Renault al FMEA era giustificata da ragioni economiche, industriali e finanziarie: infatti per Renault è strategicamente e finanziariamente indispensabile consolidare le sue forniture in maniera permanente affidandosi a fornitori solidi e competitivi, aspettandosi al contempo un rendimento sull’investimento finanziario. Il FMEA permette così a Renault di investire in imprese indispensabili per la filiera, come la società Trèves che resta un fornitore fondamentale per l’industria automobilistica europea. Di conseguenza, gli interventi del FMEA seguono lo stesso approccio adottato da Renault, anch’essa un investitore accorto operante in un’economia di mercato.
(50)
Infine, la società Renault condivide senza riserve le osservazioni del FMEA presentate in risposta alla decisione della Commissione di avviare il procedimento di indagine formale, in merito al suo ruolo nella governance del FMEA, alla modalità di funzionamento di quest’ultimo, alla sua autonomia e a quella della sua società di gestione nei confronti delle autorità pubbliche.
(51)
Con lettera del 6 luglio 2010, PSA ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Secondo PSA, l’investimento del FMEA nella società Trèves non è soltanto redditizio ma corrisponde anche a quelli che sono i suoi interessi economici e strategici.
(52)
La partecipazione di PSA al FMEA si iscrive nel quadro della volontà comune del costruttore e del fondo di investire in imprese strategiche con forti capacità di innovazione, capaci di garantire la sicurezza delle forniture e di consolidare in maniera ottimale la filiera dei produttori di componenti automobilistici. Peraltro, PSA ritiene che l’investimento del FMEA risponda alle sue esigenze di redditività quanto al rischio assunto.
(53)
Infine, PSA insiste sull’assenza di condizionalità tra la sua decisione di partecipare al FMEA e la conclusione di una convenzione di prestito di 3 miliardi di EUR tra lo Stato francese e il costruttore, nel marzo 2009.
(54)
Con lettera del 23 giugno 2010, un concorrente di Trèves, che desidera rimanere anonimo, ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Quest’ultimo condivide le analisi della Commissione descritte nella decisione di avvio del procedimento del 29 gennaio 2010. Egli ritiene infatti che la società Trèves avesse difficoltà economiche prima dell’inizio della crisi economica e che non possa quindi beneficiare di misure del quadro di riferimento temporaneo comunitario. Peraltro, indipendentemente dalla situazione economica di Trèves, gli aiuti di Stato di cui essa potrebbe beneficiare devono essere accompagnati da ingenti misure di compensazione, a causa degli effetti negativi molto marcati sulla concorrenza. In effetti, un aiuto che ha il solo scopo di mantenere artificialmente in vita un’impresa in un settore che presenta una sovraccapacità strutturale a lungo termine, non è giustificato. Egli ritiene che la società Trèves dovrebbe essere obbligata a limitare la sua presenza sui mercati vendendo alcune affiliate o riducendo drasticamente le sue attività e contribuire maggiormente alla sua ristrutturazione con risorse proprie.
(55)
Con lettera del 15 giugno 2010, il ministero italiano dello Sviluppo economico ha comunicato alla Commissione le sue osservazioni. Esso condivide gli «argomenti» (14) della Commissione su due punti fondamentali: l’investimento del FMEA costituisce indubbiamente un aiuto di Stato a causa della presenza determinante di fondi pubblici e tale tipo di aiuto è destinato a sostenere le imprese che, prima del secondo trimestre 2008, si trovavano in una situazione di difficoltà ai sensi degli orientamenti.
IV. COMMENTI DELLA FRANCIA
(56)
Con lettera del 25 marzo 2010, le autorità francesi hanno comunicato alla Commissione le loro osservazioni a seguito dell’avvio del procedimento di indagine formale in data 29 gennaio 2010.
(57)
A loro dire, le modalità e le condizioni dell’investimento del FMEA nella società Trèves non rientrano nell’ambito dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE poiché l’investimento non è effettuato utilizzando risorse statali, bensì fondi per la maggior parte privati e non imputabili allo Stato. Anche se le risorse del FMEA fossero considerate risorse statali o la decisione di investire fosse imputabile allo Stato, le autorità francesi ritengono che tale investimento presenti tutte le caratteristiche di un investimento accorto in un’economia di mercato. Peraltro, esse ritengono altresì che la rateizzazione del debito nei confronti del fisco e della previdenza sociale concessa dai creditori pubblici risponda ai criteri del creditore privato che cerchi di recuperare le somme spettantigli.
(58)
Le autorità francesi sostengono che l’investimento del FMEA non abbia in alcun modo comportato il trasferimento di risorse statali ai sensi della giurisprudenza «Stardust marine» (15). I fondi del FMEA sono, per quanto concerne la quota dei costruttori PSA e Renault (2/3), fondi puramente privati, mentre per quanto concerne la quota del FSI (1/3), sebbene essi siano di origine pubblica, sono fondi non sottoposti al controllo permanente dello Stato. Il FSI, creato secondo il modello dei fondi di investimento privati, è costituito sotto forma di société anonyme (società per azioni) in concorrenza con gli altri fondi di investimento privati. Esso effettua investimenti a lungo termine il cui obiettivo è la redditività.
(59)
Peraltro, la società di gestione del FMEA, CDC Entreprises, in virtù del suo status e delle modalità di funzionamento, non è soggetta alla vigilanza delle autorità pubbliche. In virtù del suo status, essa è legalmente indipendente dalla CDC e investe a beneficio esclusivo dei suoi sottoscrittori, in regime di concorrenza o al fianco di investitori privati. CDC Entreprises gestisce quindi i fondi del FMEA in maniera del tutto indipendente. Per quanto riguarda l’investimento nella società Trèves, essa ha seguito le raccomandazioni dei comitati di selezione e di investimento del FMEA senza nessun intervento da parte dello Stato. Di conseguenza, le autorità francesi concludono, da un lato, che le risorse investite non sono risorse statali nella misura in cui esse non sono costantemente sottoposte al controllo pubblico e quindi a disposizione delle autorità nazionali e, dall’altro, che la decisione di investire non è imputabile allo Stato in quanto CDC Entreprises agisce unicamente nell’interesse esclusivo dei sottoscrittori del FMEA e in totale indipendenza.
(60)
Per quanto riguarda la conformità dell’investimento del FMEA al principio dell’investitore privato operante in un’economia di mercato, le autorità francesi ricordano che la politica di investimento del FMEA privilegia i progetti redditizi e strategici per il settore automobilistico, con una crescita elevata e una forte capacità di innovazione. Nel caso di Trèves, l’investimento è stato realizzato sulla base di un business plan realistico e rigoroso validato da diversi analisti privati. Inoltre, l’acquisizione da parte del FMEA di una partecipazione nel capitale di Trèves e la sottoscrizione di ORAPA sono state realizzate contemporaneamente a quelle di altri investitori privati e alle stesse condizioni (investimenti «pari passu»). Secondo le autorità francesi, questi elementi bastano a stabilire la conformità dell’investimento alle pratiche di mercato.
(61)
Quanto all’applicazione del principio del creditore privato operante in un’economia di mercato, le autorità francesi ritengono che il piano di rateizzazione dei debiti nei confronti della previdenza sociale e del fisco accordato a Trèves è coerente con l’idea che è alla base dell’applicazione di tale criterio, vale a dire che il creditore pubblico, come quello privato, deve cercare di recuperare le somme che gli sono dovute da un debitore in difficoltà finanziarie. Le autorità francesi precisano innanzitutto che non è stata accordata al gruppo Trèves nessuna remissione del debito nei confronti del fisco o della previdenza sociale. Esse ritengono che i due elementi fondamentali che permettono di valutare il criterio del creditore privato, vale a dire la presenza di penali e di indennità di mora e il tasso di interesse praticato, sono rispettate nel caso di specie. In effetti, il piano di rateizzazione prevede interessi e penali per ritardi, definiti precedentemente all’accordo sul piano di rateizzazione e considerati nel calcolo delle rate mensili dovute da Trèves, peraltro, in conformità all’articolo 1153 del codice civile francese, che prevede che in assenza di una clausola contrattuale, il ritardo nell’esecuzione del pagamento di una somma spettante a un creditore privato dia luogo alla condanna al pagamento degli interessi in mora al tasso legale. Tale tasso era del 3,79 % nel 2009, anno in cui è stato stabilito il piano di rateizzazione. L’interesse annuo considerando la durata totale del piano di rateizzazione si attesta intorno al [5-10] %. In via sussidiaria, le autorità francesi ricordano che in concomitanza con il piano di rateizzazione dei debiti nei confronti della previdenza sociale e del fisco, le banche creditrici del gruppo Trèves hanno accordato una rateizzazione dei loro passivi attraverso un prestito di consolidamento. I creditori privati di Trèves hanno quindi a loro volta concesso delle facilitazioni di pagamento al fine di garantire il rimborso dei loro crediti.
(62)
Le autorità francesi, in un primo tempo, constatano che la maggior parte delle osservazioni ricevute conferma che l’investimento del FMEA nella società Trèves non può essere qualificato come aiuto di Stato. Di conseguenza, le autorità francesi non faranno nessun ulteriore commento su tali osservazioni.
(63)
Per quanto riguarda invece le osservazioni presentate dalle autorità italiane e dalla società rimasta anonima che si presenta come concorrente di Trèves, le autorità francesi intendono comunicare alla Commissione le osservazioni seguenti.
(64)
Le autorità francesi constatano che le autorità italiane si limitano ad affermare che l’investimento del FMEA nella società Trèves debba essere qualificato come aiuto di Stato a causa del «ruolo determinante» svolto dai fondi pubblici. Questa affermazione non è supportata da nessuna dimostrazione o giustificazione.
(65)
Sempre secondo le autorità francesi, la società concorrente di Trèves presume allo stesso modo, senza dimostrarla, l’esistenza di un aiuto di Stato che sarebbe incompatibile con gli orientamenti e con il quadro di riferimento temporaneo europeo adottato dalla Commissione nel dicembre 2008 nel contesto della crisi economica e finanziaria. Gli elementi su cui si basa tale società sono dunque inesatti o avulsi dal loro contesto e quindi interpretati in maniera erronea e parziale.
V. VALUTAZIONE DELLE MISURE IN ESAME
(66)
Quando la Commissione esamina una misura nazionale, essa deve prima di tutto verificare se la suddetta misura può essere qualificata come aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE. Una volta deciso in merito a tale qualificazione, la Commissione può valutare in che misura tale misura possa essere considerata incompatibile con il mercato comune sulla base delle deroghe al principio del divieto degli aiuti di Stato consentite dal TFUE. Se la misura in esame non costituisce un aiuto di Stato, l’esame relativo alla compatibilità dell’aiuto non è pertinente.
V.1. Valutazione della presenza di un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE
(67)
Ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE «sono incompatibili con il mercato interno, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o che minaccino di falsare la concorrenza».
(68)
Tale disposizione menziona i criteri secondo i quali una misura nazionale può essere qualificata come aiuto di Stato. Come ricordato dalla Corte di giustizia nella sentenza del 15 giugno 2006, tali criteri sono «il finanziamento di tale misura da parte dello Stato o con risorse statali, (…) l’esistenza di un vantaggio per un’impresa, (…) la selettività di detta misura, (…) nonché l’incidenza di quest’ultima sugli scambi tra Stati membri e la distorsione della concorrenza che ne risulta» (16).
(69)
Tali criteri sono cumulativi e devono quindi essere tutti soddisfatti affinché una misura possa essere qualificata come aiuto di Stato. Di conseguenza, a partire dal momento in cui la Commissione stabilisce che uno di questi criteri non è soddisfatto, essa può affermare con certezza che la misura in esame non costituisce un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
V.1.1. L’investimento del FMEA di 55 milioni
(70)
Per quanto riguarda l’investimento del FMEA nell’impresa Trèves per un importo di 55 milioni di EUR, è opportuno verificare in primo luogo se il criterio del vantaggio sia soddisfatto.
(71)
Secondo la giurisprudenza costante (17), un conferimento di fondi a un’impresa non costituisce un aiuto di Stato se tale conferimento è realizzato in circostanze che sarebbero accettabili per un investitore privato operante alle normali condizioni di una economia di mercato («criterio dell’investitore privato operante in economia di mercato»).
(72)
A tal riguardo, se si ipotizza che il FMEA rivenderà la sua partecipazione all’interno di Trèves nel corso dell’anno 2012, il tasso di rendimento interno («TRI») calcolato dal FMEA in relazione al suo investimento è del [ 12 %] l'anno. Tale tasso rappresenta il rendimento, ante imposte, dell’intero investimento del FMEA, vale a dire sia il conferimento diretto di capitale pari a [5-15] milioni di EUR che il conferimento sotto forma di titoli di debito con accesso al capitale (ORAPA) per un importo di [40-50] milioni di EUR.
(73)
Pertanto, al fine di valutare se il criterio dell’investitore privato operante in economia di mercato sia rispettato, la Commissione deve pronunciarsi sulle seguenti domande:
a)
il piano di ristrutturazione di Trèves rispetto al quale il FMEA si è impegnato è credibile e realistico?
b)
la stima di valore del gruppo Trèves è stata condotta in maniera adeguata prima che il FMEA entrasse a far parte del capitale con un importo di [5-15] milioni di EUR?
c)
le ipotesi del piano di ristrutturazione che sono alla base del TRI erano ragionevoli e realistiche nel momento in cui è stato effettuato l’investimento del FMEA?
d)
un TRI atteso del [ 12 %] è sufficiente?
(74)
La Commissione allegherà alle risposte alle domande b) e d) delle considerazioni che riguardano rispettivamente la struttura dell’investimento del FMEA e la ripartizione delle plusvalenze.
(75)
Le risposte fornite alle domande permetteranno alla Commissione di determinare se il FMEA ha agito in condizioni simili a quelle che avrebbe richiesto un investitore privato il cui investimento presenti un rischio derivante tanto dalla situazione del settore automobilistico al momento dell’investimento quanto da quella dell’impresa che si trovava confrontata a determinate difficoltà finanziarie.
(76)
Come già indicato nel considerando 23, poco prima dell’inizio della crisi finanziaria ed economica del 2008, Trèves iniziava a raccogliere i frutti del primo piano di ristrutturazione, lanciato nel 2005, che mirava a ridurre il personale e a razionalizzare la capacità produttiva (18). Quando è sopraggiunta la crisi, Trèves ha deciso di modificare e di approfondire il piano di ristrutturazione.
(77)
Per questo motivo, a partire dalla fine dell’estate del 2008, Trèves ha dato un nuovo impulso al piano di ristrutturazione e alla fine del mese di dicembre 2008, vale a dire diversi mesi prima del protocollo di conciliazione del 25 maggio 2009, era già possibile osservare i seguenti risultati:
-
una forte riduzione delle spese generali: le misure prese a tal riguardo hanno permesso di ridurre del [20-30] % l’importo totale delle spese generali effettive di Trèves nel corso dell’ultimo quadrimestre 2008 rispetto al bilancio di previsione del 2008,
-
una forte riduzione delle scorte: il costo delle scorte è diminuito del [30-40] % nel corso del secondo semestre 2008, passando da [20-80] milioni di EUR nel mese di giugno a [0-60] milioni di EUR nel mese di dicembre,
-
la gestione delle immobilizzazioni materiali: queste ultime sono state ridotte del [40-50] % nel 2008 rispetto al bilancio di previsione del 2008,
-
una riduzione del personale: il personale del gruppo in Francia è stato ridotto del [10-20] % nel corso del solo anno 2008 ([…] dipendenti in Francia nel dicembre 2008 contro i […] dipendenti nel gennaio 2008).
(78)
All’inizio del 2009, Trèves ha quindi elaborato in maniera più formale una nuova versione del piano di ristrutturazione, coadiuvata a tale scopo dallo studio di consulenza indipendente […]. Tale studio ha in particolare validato l’importo del fabbisogno di liquidità giudicato necessario al finanziamento del piano ([110-140] milioni di EUR, cfr. il considerando 25 e seguenti).
(79)
In primo luogo, è necessario sottolineare che le previsioni sui fatturati futuri riportate nel piano di ristrutturazione appaiono credibili e realistiche. In effetti, tali previsioni si basano sull’aspettativa di un livello di ordini da parte dei costruttori rivisto molto sensibilmente al ribasso. Ad esempio, i volumi attesi per il 2009 sono inferiori del [15-25] % al livello del 2008. D’altro lato, le previsioni sono coerenti con quelle effettuate nello stesso periodo dagli analisti del settore automobilistico (la società JD Power, ad esempio), per quanto riguarda l’attesa ripresa del settore e la sua configurazione nel 2011. Pertanto, Trèves ha stimato il suo fatturato futuro sulla base di una valutazione prudente e seria dei volumi. Il piano resta prudente per quanto riguarda l’andamento del settore e prevede un livello d’attività nel 2011 […] pari alle vendite realizzate nel 2008.
(80)
Il piano attua inoltre una importante riduzione dei costi. Tale riduzione viene operata, tra l’altro, rafforzando l’efficienza della mano d’opera e risparmiando sui costi di gestione […] (19) […]. La riduzione dei costi si basa inoltre su una riduzione importante del personale (la ristrutturazione interessa in totale 1 300 persone).
(81)
Sulla base di tali misure, il piano di ristrutturazione prevede:
-
un ritorno all’equilibrio a partire dal 2010, con risultato ante imposte di [0-10] milioni di EUR, un flusso di tesoreria positivo pari a [0-10] milioni di EUR e un EBITDA di [40-70] milioni di EUR,
-
un risultato ante imposte di [10-30] milioni di EUR a partire dal 2011, con un flusso di tesoreria di [10-30] milioni di EUR e un EBITDA di [50-80] milioni di EUR.
(82)
Occorre sottolineare che il FMEA, prima di impegnarsi, ha anch’esso commissionato allo studio […] di realizzare, tra la fine di marzo e la fine di aprile del 2009, un audit completo della situazione di Trèves (esercizio della cosiddetta «due diligence»). Le equipe del FMEA hanno a loro volta analizzato e validato il piano di ristrutturazione.
(83)
Peraltro, nel quadro della ristrutturazione, Trèves si impegna a cedere la sua attività «[…]» tenendo conto degli equilibri industriali e sociali relativi a tale operazione e mirando a contribuire alla competitività degli impianti industriali del nuovo insieme Trèves.
(84)
Considerati gli elementi summenzionati, la Commissione conclude che il piano di ristrutturazione sulla base del quale il FMEA ha effettuato il suo investimento nell’impresa Trèves può essere considerato credibile e realistico.
(85)
Il valore del capitale proprio prima dell'investimento del FMEA è stato fissato pari a [15-40] milioni di EUR. Su tale base, il FMEA ha ottenuto il [ 50] % del capitale di Trèves operando un aumento di capitale di [5-15] milioni di EUR. La Commissione deve verificare che tale valorizzazione sia appropriata e prudente considerata la situazione dell’impresa all’epoca.
(86)
Esistono diversi metodi per stimare il valore del capitale proprio di un’impresa (20). Un metodo spesso utilizzato è quello del multiplo dell'EBITDA. Esso permette di valutare il valore del capitale proprio di un’impresa per l’anno X moltiplicando l’EBITDA di tale anno X per un numero (il multiplo) giudicato adeguato per il settore e sottraendo poi il debito netto dal risultato.
(87)
Un altro metodo è quello della discounted cash flow analysis. I flussi di cassa disponibili (free cash flows) nominali dell’impresa per gli anni a venire sono attualizzati secondo il costo medio ponderato del capitale nominale (qui di seguito denominato weighted average cost of capital o «WACC») e il debito netto viene sottratto dal valore ottenuto.
(88)
Un terzo metodo è quello del multiplo del fatturato. Esso permette di valutare il valore del capitale proprio di un’impresa in un anno X moltiplicando il fatturato di tale anno X per un numero (il multiplo) giudicato adeguato per il settore e sottraendo poi il debito netto dal risultato.
(89)
Per stimare il valore dell’impresa Trèves prima dell’investimento, il FMEA ha utilizzato i metodi della discounted cash flow analysis e del multiplo del fatturato. In effetti, Trèves non aveva registrato un EBITDA positivo alla fine dell’anno 2008 e il primo metodo menzionato, quello del multiplo dell'EBITDA, non era quindi praticabile.
(90)
Al contrario, era possibile utilizzare il metodo della discounted cash flow analysis, che permetteva di tenere conto delle prospettive di ripresa della redditività, consentendo di integrare nella stima del valore gli effetti positivi attesi a seguito del miglioramento delle performance dell’impresa. Il metodo del multiplo del fatturato è stato utilizzato anche per prudenza e a titolo di conferma.
(91)
Per quanto riguarda il metodo della discounted cash flow analysis dell’impresa, il costo del capitale o WACC settoriale, che integra il rischio specifico del settore, è stato stimato pari al 12 %. Il FMEA ha poi calcolato un WACC più prudente del [ 12] % integrando gli ulteriori premi di rischio specifico legati alle dimensioni dell’impresa e al carattere non liquido dell'investimento. Infine, ha preso in considerazione un WACC del [ 12] %, per tenere conto del rischio complementare legato al contesto di cambiamento (vale a dire di ristrutturazione) dell’impresa. Il valore a lungo termine dell’impresa (il cosiddetto valore terminale) è calcolato a partire dai risultati del 2011. Il FMEA ha così stabilito che il valore del capitale proprio del gruppo Trèves è pari a [15-40] milioni di EUR.
(92)
Per quanto riguarda il metodo del multiplo del fatturato, il multiplo considerato e applicato al fatturato della fine del 2008 è stato [0-1]. Tale multiplo corrisponde a quelli osservati sul mercato per le imprese comparabili al momento dell’operazione. Occorre sottolineare che tali multipli hanno raggiunto, alla fine dell’anno 2008 e all’inizio dell’anno 2009, dei livelli storicamente bassi a causa della crisi finanziaria ed economia che ha fortemente colpito il settore dei costruttori di automobili e dei produttori di componenti (in effetti, la media a lungo termine del multiplo del fatturato per il settore dei produttori di componenti automobilistici è pari allo 0,51). Sulla base di un multiplo di [0-1], il valore del capitale proprio di Trèves è fissato a [15-40] milioni di EUR.
(93)
Pertanto, sebbene il multiplo di [0-1] sia un multiplo che deve essere considerato storicamente debole, il FMEA ha considerato il valore ricavato da tale multiplo e non quello derivante da un multiplo medio a lungo termine o spalmato su più anni. Analogamente, il FMEA non ha considerato nemmeno la stima di valore derivante dalla discounted cash flow analysis. Da quanto precede, risulta che la stima di valore del capitale proprio di Trèves prima che il FMEA effettuasse il suo investimento è appropriata e prudente. Essa si colloca infatti nella fascia bassa dell’intervallo determinato secondo il metodo della discounted cash flow analysis e i multipli di Borsa. Una stima di valore condotta in questo contesto costituisce un elemento favorevole per l'investitore privato poiché tende a rafforzare le prospettive di plusvalenza nell’ottica che i multipli della stima di valore ritornino ai loro livelli medi storici.
(94)
Peraltro, occorre ricordare che l'investimento del FMEA non si limita a un conferimento di capitale di [5-15] milioni di EUR che gli attribuisce il [ 50] % delle quote del gruppo Trèves. Il FMEA ha anche conferito [40-50] milioni di EUR sotto forma di titoli di debito con accesso al capitale (ORAPA) e che producono un interesse del [ 8] % l’anno. Si tratta quindi della stessa struttura complessa che un investitore privato avrebbe preteso in un settore quale quello del subappalto in campo automobilistico. In effetti, la presenza di una quantità importante di ORAPA la cui parità varia in funzione delle performance della società costituisce uno dei meccanismi di controllo più incentivanti.
(95)
Il meccanismo attuato dal FMEA è il seguente: le ORAPA possono essere rimborsate attraverso l’emissione di nuove azioni della società Trèves. La parità è determinata nel 2011 tramite il raggiungimento di un margine di risultato lordo di gestione del […] %. Se viene raggiunta tale soglia, il FMEA ottiene il […] % del capitale proprio tramite il rimborso delle obbligazioni. Se tale soglia non viene raggiunta, il rimborso delle obbligazioni porterebbe il FMEA a detenere il […] % del capitale proprio. L’interesse dei dirigenti di Trèves è quindi quello di garantire la realizzazione di tale margine di risultato lordo di gestione […]. Gli interessi dell’investitore finanziario e quelli dei dirigenti-azionisti sono così fortemente legati al fine di massimizzare il valore della società all’uscita.
(96)
L’approccio generalmente seguito da un investitore privato consiste nel valutare il tasso di rendimento interno annuo generato dal progetto di investimento considerato. Al fine di calcolare il TRI annuale dell’investimento in un’impresa, è necessario determinare il valore del capitale proprio di tale impresa nel momento in cui si prevede il rendimento.
(97)
Come è già stato indicato nei considerando da 85 a 87, esistono diversi metodi per determinare il valore di un’impresa. Per stimare il valore dell’impresa nel corso del 2012, anno in cui il FMEA potrebbe cedere la sua partecipazione (21), il FMEA ha utilizzato il metodo del multiplo dell'EBITDA. Tale metodo è spesso utilizzato nel settore industriale per prevedere le modalità di uscita di un investitore di capitale o quasi-capitale. Peraltro, calcolando il rendimento scontato sulla base dell’EBITDA, il FMEA fa affidamento su una misura pertinente di ripresa dell’impresa che dovrebbe avvenire tra il suo investimento (il 25 maggio 2009) e la fine dell’anno 2011. Inoltre, considerando l’EBITDA previsto per il 2011 e non quello superiore previsto per il 2012, il FMEA adotta un approccio prudente che consiste nel verificare che la ripresa dell’impresa venga effettuata in maniera soddisfacente in un periodo abbastanza breve (poco più di due anni e mezzo).
(98)
Di conseguenza, nel caso di specie, il TRI calcolato per il FMEA si basa su tre ipotesi menzionate nel piano di ristrutturazione. In primo luogo, il gruppo Trèves dovrebbe registrare nel 2011 un EBITDA di [50-80] milioni di EUR. In secondo luogo, il valore di Trèves alla fine dell’anno 2011 è determinato a partire da un multiplo dell'EBITDA di [1-6]. In terzo luogo, il debito netto viene stimato pari a [50-150] milioni di EUR alla fine dell’anno 2011. La Commissione deve quindi determinare se tali tre ipotesi siano da considerare credibili e realistiche nel momento in cui è stato effettuato l’investimento del FMEA.
(99)
In primo luogo, per quanto riguarda il valore dell’EBITDA per il 2011, occorre sottolineare che tale previsione si basa sull’attuazione del piano di ristrutturazione. Orbene, come spiegato nei considerando 76 e seguenti, tale piano può essere considerato credibile e realistico. Pertanto, occorre ricordare che la riduzione dei costi è principalmente attuata rafforzando l’efficienza della mano d’opera e conseguendo dei risparmi nei costi di gestione grazie, in particolare, […]. La riduzione dei costi si basa anche su una riduzione importante del personale (la ristrutturazione interessa in totale 1 300 persone).
(100)
In secondo luogo, il multiplo dell'EBITDA utilizzato ([1-6]) per determinare il valore dell’impresa corrisponde al multiplo medio del settore calcolato per il periodo 2000-2009 ([1-6]), meno, per prudenza, la differenza tipica legata al contesto di riassestamento della società. Tale multiplo è leggermente superiore a quello del settore al momento dell'investimento (circa 4,2). Tuttavia, per la stima del valore alla fine dell’anno 2011 è sufficientemente prudente basarsi su una cifra pari a [1-6], tenuto conto della prevedibile ripresa del coefficiente, che d’altronde si era già manifestata in maniera marcata al momento dell'investimento ([1-6] nel dicembre 2008 contro [1-6] nel maggio 2009). Tale multiplo sembra inoltre particolarmente prudente considerando le previsioni a lungo termine del settore che indicano dei multipli compresi tra [1-6] e [1-6].
(101)
In terzo luogo, le previsioni effettuate nell’aprile 2009 lasciavano intravedere un miglioramento del debito netto, che doveva passare da [100-200] milioni di EUR alla fine del 2008 a [100-200] milioni di EUR alla fine del 2010 (esso era precedentemente peggiorato, passando da [100-200] milioni di EUR alla fine del 2005 a [100-200] milioni di EUR alla fine del 2008). Tenuto conto del livello aggregato dell'EBITDA previsto per il periodo 2009-2011, dell’assenza di costi aggiuntivi importanti legati alle immobilizzazioni materiali e immateriali e dell’assenza di ulteriori accantonamenti per i costi di ristrutturazione, la previsione di una diminuzione di [0-30] milioni di EUR sembra prudente.
(102)
Visto quanto precede, occorre concludere che il calcolo del TRI al momento dell'investimento si basa su ipotesi ragionevoli.
(103)
Per quanto riguarda la domanda che ha come scopo quello di sapere se il TRI contemplato del [ 12 %] sia accettabile dato il rischio che l'investimento presenta, la Commissione formula le seguenti osservazioni.
(104)
Innanzitutto, è necessario ricordare che il calcolo operato sulla base degli elementi esposti nei considerando da 97 a 100 porta in realtà a un TRI del [ 15 %]. Tuttavia, per ragioni di sicurezza e prudenza, il FMEA ha applicato una riduzione del […] % sull’EBITDA atteso per il 2011. Conseguentemente, il TRI del [ 12 %] considerato ai fini della presente analisi deriva da uno scenario pessimistico relativo all’andamento dell’impresa. In effetti, come già indicato, lo scenario di base porta a un TRI del [ 15 %], mentre uno scenario ottimistico (EBITDA superato del […] %) porta a un TRI pari all’incirca al [ 20 %].
(105)
Attualmente, occorre rilevare che, tenuto conto del carattere non liquido dell’operazione, non è possibile fare riferimento a prezzi quotati comparabili (ad esempio per i prestiti subordinati) al momento dell'investimento del FMEA per valutare se il livello del TRI previsionale sia appropriato. Diversi elementi presentati più avanti permettono invece di stimare il TRI «minimo» del [ 12 %] considerato dal FMEA nel maggio 2009.
(106)
Occorre osservare in primo luogo che i rendimenti sull’investimento osservati nel settore del subappalto nel comparto automobilistico sono spesso bassi. In effetti, nei cinque anni che hanno preceduto la crisi del secondo semestre del 2008, il TRI medio si attestava all’8,5 % (22). Tuttavia, i professionisti dell’investimento hanno spesso investito in questo settore, coscienti del guadagno potenziale legato al basso livello di valorizzazione delle imprese di questo settore [rispetto agli altri]. È per questo motivo che nel 2006 è stato possibile osservare TRI eccezionali (superiori al 20 % l’anno per tre anni) per gli investitori che hanno investito in un periodo di debolezza del mercato nel 2003.
(107)
Pertanto, al fine di superare i rendimenti medi osservati, un professionista dell’investimento deve basarsi su una conoscenza approfondita del mercato, come è il caso di FMEA, e prevedere una struttura di partecipazione che gli permetta di ottimizzare il rendimento, come è il caso dell’investimento del FMEA (cfr. le considerazioni sulla struttura dell’investimento nei considerando 94 e 95 nonché sulla ripartizione delle plusvalenze nei considerando 110 e 111).
(108)
Le autorità francesi hanno poi fatto valere uno studio dell'AFIC (Association Française des Investisseurs en Capital - Associazione francese degli investitori di capitale) che segue l’andamento delle performance del settore del capitale di rischio in Francia. Tale studio si basa sui dati comunicati da oltre 120 strutture che gestiscono oltre 500 fondi di investimento. I lavori dell’AFIC indicano una performance netta compresa tra il 14,1 % alla fine del 2007 e il 10,8 % alla fine del 2008 (data più vicina alla data dell’investimento del FMEA) per il «capitale di sviluppo». Il capitale di sviluppo rappresenta la suddivisione del capitale di rischio pertinente rispetto alla politica di investimento del FMEA (acquisizione di partecipazioni minoritarie e immissione di nuovi capitali). Dopo aver considerato il costo della remunerazione della società di gestione, stimata al massimo pari a […], il TRI target da raggiungere per poter realizzare una performance di «mercato» è compreso tra il 12 % e il 15 %.
(109)
Infine, i parametri disponibili al momento dell'investimento permettono di determinare un costo medio ponderato del capitale («WACC») stabilito a partire dal MEDAF (23) e adattato al settore automobilistico in Francia, che integra gli ulteriori premi di rischio specifici legati alle dimensioni dell’impresa Trèves e al carattere non liquido dell'investimento. Tenuto conto di tali elementi aggiuntivi inerenti al premio di rischio, il WACC corrispondente al momento dell'investimento è stimato pari al [ 12] %, rialzato al [ 12] % dal FMEA (cfr. il considerando 91). Orbene, occorre ricordare che il WACC è il tasso di rendimento minimo richiesto dai finanziatori di un’impresa (azionisti e creditori) per finanziare progetti di investimento. Il WACC calcolato per Trèves fornisce quindi un’indicazione significativa del TRI «minimo» del [ 12 %] (24).
(110)
Peraltro, occorre sottolineare che le plusvalenze dell’impresa Trèves non verranno ripartite tra il FMEA e l’azionista storico in funzione delle loro rispettive quote nel capitale di Trèves. In effetti, nell’ipotesi dell’uscita di […], l’accordo stipulato tra gli azionisti precisa che i primi […] milioni di EUR del valore dell’impresa verranno attribuiti integralmente al FMEA (prima parte). Il prodotto della cessione compreso tra […] milioni di EUR e un importo pari a quello dell'investimento del FMEA capitalizzato al […] % l’anno verranno poi ripartiti tra il FMEA ([…] %) e gli azionisti storici ([…] %) (seconda parte). Infine, il FMEA riceve il […] % del prodotto della cessione che supera tale soglia, mentre gli azionisti storici il […] %.
(111)
Tale accordo sulla ripartizione delle plusvalenze ha una valenza cautelativa per il FMEA. Infatti il FMEA riceve così la garanzia importante che venga raggiunto rapidamente un TRI del [ 12 %] sul suo investimento (tale tasso corrisponde al WACC di Trèves presentato in precedenza). Tale accordo incoraggia poi fortemente l’azionista storico e i dirigenti dell’impresa a realizzare, e addirittura a superare, gli obiettivi del piano di ristrutturazione, il quale, secondo lo scenario, porterebbe a un TRI del [ 12 %], del [ 15 %] o del [ 20 %] per il FMEA.
(112)
Di conseguenza, emerge dalle constatazioni precedenti che il TRI previsionale del [ 12 %] era ragionevole al momento dell'investimento e accettabile considerando il rischio implicato.
(113)
Dopo aver analizzato il piano di ristrutturazione di Trèves, la sua stima di valore prima dell’investimento del FMEA, la struttura di tale investimento, le ipotesi alla base del TRI del [ 12 %], l’appropriatezza del livello di tale TRI, in particolare riguardo all’accordo previsto tra gli azionisti circa la ripartizione delle plusvalenze, occorre constatare che il FMEA ha agito in condizioni simili a quelle che sarebbero state richieste da un investitore privato il cui investimento presenti un rischio legato sia alla situazione del settore automobilistico al momento dell’investimento che a quella dell’impresa, che si trovava confrontata ad alcune difficoltà finanziarie. In altri termini, l’investimento del FMEA per un importo di 55 milioni di EUR rispetta il criterio dell’investitore privato operante in un’economia di mercato e non conferisce un vantaggio all’impresa Trèves.
V.1.2. Piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale
(114)
L’amministrazione francese ha accordato a Trèves un piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale per un importo di 18,4 milioni di EUR. Riguardo a tale misura, la Commissione intende esaminare prima di tutto il criterio del vantaggio
(115)
Secondo la pratica decisionale della Commissione e la giurisprudenza, un accordo di rateizzazione dei debiti concesso da un creditore pubblico non costituisce un aiuto di Stato se il suo comportamento può essere paragonato a quello di un creditore privato che «cerca di recuperare gli importi spettantigli e che, a tal fine, stipula accordi con il debitore in forza dei quali i debiti accumulati saranno dilazionati o frazionati al fine di agevolarne il rimborso» (25).
(116)
Il piano di rateizzazione dei debiti rappresenta per i creditori pubblici di Trèves una soluzione migliore del recupero coatto. In effetti, in caso di recupero coatto, i creditori pubblici, dato l’indebitamento generale dell’impresa, avrebbero recuperato solo una parte dei loro crediti, non privilegiati. Invece, concedendone la rateizzazione, sono state iscritte delle ipoteche di primo grado […] (articolo […] del protocollo di conciliazione del 25 maggio 2009) al fine di garantire i loro debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale. Tali attivi sono identificati nell’allegato 7 del protocollo. Al 31 dicembre 2008, il loro valore netto contabile era di [25-35] milioni di EUR. L’importo delle garanzie costituite a favore dei creditori pubblici copre quindi oltre il 140 % dell’importo del loro credito, costituito dal capitale (18,4 milioni di EUR), dalle penali per ritardi e dagli interessi di mora (cfr. il considerando 117).
(117)
Peraltro, i creditori pubblici di Trèves percepiranno degli interessi. Infatti, l’importo di 18,4 milioni di EUR è stato maggiorato a causa delle penali per ritardi per [1-2] milioni e degli interessi di mora per [1-2] milioni di EUR, e dovrà essere integralmente rimborsato tra il […] e il […] in rate mensili da […] EUR. La maggiorazione a causa delle penali e degli interessi di mora ammonta a [2-4] milioni, vale a dire al [10-20] % dell’importo del capitale, che rappresenta per la durata media ponderata del piano di rateizzazione, un interesse annuo di circa il [0-10] %. Tale tasso era sin dall’inizio superiore a quelli consentiti dagli istituti finanziari per i prestiti accordati a Trèves nel quadro del protocollo di conciliazione del 25 maggio 2009, sia per il nuovo credito che per il prestito di consolidamento (26).
(118)
A tal riguardo, occorre sottolineare anche che l’impegno dei creditori pubblici è stato preso in concomitanza con un impegno importante da parte delle banche (prestito di consolidamento di [30-60] milioni e nuovo credito di [10-30] milioni). Inoltre, il protocollo di conciliazione indica esplicitamente che le garanzie accordate alle banche sono di secondo grado […], il che significa che i creditori non possono esercitare nessuna garanzia fino a quando i creditori pubblici di primo grado non siano stati tutti integralmente rimborsati.
(119)
Inoltre, non è stata concessa al gruppo Trèves nessuna remissione del debito nei confronti del fisco e della previdenza sociale.
(120)
Infine, le autorità francesi hanno confermato che il piano di rateizzazione attuale non costituiva il prolungamento o la modifica di un precedente piano.
(121)
Di conseguenza, emerge da quanto precede che il piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale accordato a Trèves è stato concesso dall’amministrazione francese sulla base di ipotesi, giudicate credibili, che sono alla base del piano di ristrutturazione (cfr. sezione V) e che prevedono modalità accettabili per un creditore privato operante in un’economia di mercato che si trovi nelle stesse condizioni.
V.2. Conclusioni in merito alla valutazione della presenza di un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE
(122)
Visti gli elementi esposti nella sezione V.1, emerge che né l’investimento del FMEA per un importo di 55 milioni di EUR né il piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale per un importo di 18,4 milioni di EUR conferiscono al gruppo Trèves un vantaggio. Pertanto, tali misure non costituiscono un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
VI. CONCLUSIONE GENERALE
(123)
Dopo aver condotto un esame approfondito delle misure chiamate in causa, la Commissione constata che queste ultime non costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
Le due misure prese nei confronti dell’impresa Trèves consistenti in un investimento del Fondo di modernizzazione per i produttori di componenti automobilistici (FMEA) pari a un importo di 55 milioni di EUR nonché in un piano di rateizzazione dei debiti nei confronti del fisco e della previdenza sociale per un importo di 18,4 milioni di EUR accordato dalla Francia, non costituiscono aiuti ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea.
Articolo 2
La Repubblica francese è la destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 20 aprile 2011