PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1389/2011
ze dne 19. prosince 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1631/2005 (2) uložila Rada konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 7,3 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 % (3) na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky („ČLR“).
(2)
Nařízením (ES) č. 855/2010 (4) snížila Rada individuální clo vztahující se na jeden podnik z 14,1 % na 3,2 %.
2. Žádost o přezkum
(3)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 6. července 2010 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala Evropská rada pro chemický průmysl („CEFIC“) jménem výrobců z Unie, kteří představují významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby kyseliny trichlorisokyanurové v Unii (dále jen „žadatelé“).
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 6. října 2010 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období šetření
(6)
Období přezkumného šetření probíhalo od 1. července 2009 do 30. června 2010. Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení aspektů újmy je analyzována za období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného řízení (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Zúčastněným stranám Komise též umožnila, aby písemně vyjádřily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení přezkumu předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(11)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, žádný z nich při šetření nespolupracoval.
(12)
Pokud jde o dovozce, několik společností se v počátku přihlásilo, v pozdější fázi však od spolupráce ustoupily.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám během lhůty stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi byly obdrženy od tří známých výrobců v Unii a od dvou uživatelů.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce byly provedeny v prostorách dvou hlavních výrobců v Unii:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Španělsko
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčeným výrobkem, který je předmětem přezkumu, je kyselina trichlorisokyanurová a její preparáty (dále jen „TCCA“), dle mezinárodního nechráněného názvu (INN) též nazývaná „symklosen“, v současné době kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z ČLR.
(16)
TCCA je chemický produkt používaný jako širokospektrý organický dezinfekční a bělicí prostředek na bázi chloru, používaný zejména při dezinfekci vody v plaveckých bazénech. Prodává se ve formě prášku, granulí, tablet nebo štěpků. Všechny formy TCCA a její preparáty mají stejné základní znaky (chemické složení) a vlastnosti (dezinfekční prostředek), všechny jsou určeny pro podobné použití, a jsou proto považovány za jediný výrobek.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek, který je vyráběn a prodáván vyvážejícími výrobci na trh Unie, má obdobné fyzikální a chemické vlastnosti a použití jako výrobek vyráběný výrobci v Unii a prodávaný na trhu Unie a výrobcem ve srovnatelné zemi jak na domácím trhu, tak na vývozních trzích. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
(19)
Jak bylo vysvětleno výše, žádný z 30 známých vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni, se během výběru vzorku ani v průběhu šetření nepřihlásil.
(20)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce v ČLR nespolupracoval, závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo opakovaného výskytu dumpingu jsou založeny na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu, žádosti o přezkum a oficiálních vývozních statistikách ČLR.
(21)
Kromě toho byly ke stanovení běžné hodnoty použity údaje předložené spolupracujícím vyvážejícím výrobcem ve srovnatelné zemi, Japonsku.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Evropské unie, nebo v případě, že tuto cenu není možné stanovit, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(23)
Komise oznámila ve svém oznámení o zahájení přezkumu, že vzhledem k tomu, že Japonsko bylo použito v předchozím šetření jakožto vhodná země s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR, počítá s jeho použitím za tímto účelem i v tomto případě. V průběhu tohoto přezkumného šetření byli za účelem spolupráce kontaktováni též výrobci v dalších zemích s tržní ekonomikou, konkrétně v USA a na Tchaj-wanu. Spolupráce však byla navázána pouze s jedním vyvážejícím výrobcem v Japonsku.
(24)
To vedlo k závěru, že Japonsko je vhodnou srovnatelnou zemí. V tomto ohledu nebyly od zúčastněných stran vzneseny žádné připomínky nebo námitky týkající se vhodnosti této země.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu v Japonsku za obdobné výrobky, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Japonsku bylo nejprve stanoveno, zda jeho celkový prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byl reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce na domácím trhu v Japonsku během období přezkumného šetření byl shledán reprezentativním.
(27)
Následně bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(28)
Vzhledem k tomu, že byl prodej na domácím trhu ve všech případech považován za ziskový, běžná hodnota byla stanovena na základě skutečné vážené průměrné ceny na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
2.3 Vývozní cena
(29)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR byla vývozní cena stanovena na základě údajů Eurostatu.
2.4 Srovnání
(30)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Pro tento účel se formou úprav řádně zohlednily rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění.
2.5 Dumpingové rozpětí
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Na základě výše popsané metodiky činí zjištěné dumpingové rozpětí 75 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(32)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(33)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita čínských vyvážejících výrobců, atraktivita trhu Unie pro vyvážející výrobce ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
3.2 Volná kapacita vyvážejících výrobců ČLR
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobní kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(35)
Podle žádosti o přezkum zůstávalo využití výrobních kapacit v ČLR během posuzovaného období nízké se sazbami nižšími než 40 %. Vzhledem k ohromné výrobní kapacitě a nízké domácí poptávce se zdá, že je v ČLR k dispozici více než 180 000 tun volné kapacity, která by mohla být exportována. V porovnání s tím činila spotřeba Unie v období přezkumného šetření přibližně 44 000 tun.
3.3 Atraktivita trhu Unie
(36)
Atraktivita trhu Unie může být prokázána skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR do Unie. Ačkoli během období 2007-2009 byl objem dovozu v porovnání s obdobím původního šetření vedoucího k uložení opatření nižší, objem dovozu během období přezkumného šetření tuto úroveň překročil a dosáhl 22 696 tun.
(37)
Navzdory zvýšení průměrné dovozní ceny během posuzovaného období zůstaly ceny trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(38)
Skutečnost, že se dovoz ČLR v průběhu posuzovaného období zvýšil na úroveň, která byla vyšší než během původního období šetření ukazuje, že zájem ČLR o trh Unie přetrvává.
3.4 Vývozní ceny do třetích zemí
(39)
Vývozní statistiky ČLR byly analyzovány s ohledem na objem a ceny vývozu ČLR do jiných třetích zemí. Podle těchto statistik představoval v roce 2010 trh Unie 24 % celkového vývozu z ČLR. Vývozní ceny na úrovni FOB pro EU byly mírně vyšší než vývozní ceny pro zbytek světa. Z důvodu neexistující spolupráce a chybějících údajů v žádosti o přezkum týkajících se vývozu do jiných třetích zemí nemohlo být na úrovni CIF provedeno porovnání těchto cen s průměrnou cenou výrobků vyrobených v Unii. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že vývozní ceny do třetích zemí jsou v průměru nižší než vývozní ceny do Unie, lze usuzovat, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní a že vývoz se pravděpodobně bude zvyšovat, pokud nebudou přijata náležitá opatření.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z ČLR je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávajícím volným kapacitám v ČLR a atraktivitě trhu Unie, která je zřejmá ze srovnání mezi vývozními cenami do EU a do třetích zemí, je skutečně pravděpodobné, že objem dumpingového vývozu z ČLR do Unie by se zásadně zvýšil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(41)
Dotčený výrobek je v Unii vyráběn třemi společnostmi. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“).
2. Předběžná poznámka
(42)
Údaje byly získány ze statistických údajů Eurostatu, žádosti o přezkum, odpovědí v dotazníku a informací shromážděných během kontrolních návštěv.
(43)
Hospodářské ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti se vztahují na údaje poskytnuté od těchto tří výrobců v Unii. Všechny ostatní ukazatele se vztahují na údaje předložené žadateli pouze v důsledku omezené spolupráce jednoho z výrobců v Unii, který v tomto přezkumu žadatelem nebyl. Vzhledem k tomu, že žadatelé představují přibližně 90 % produkce Unie v období přezkumného šetření, byly jejich údaje považovány pro výrobní odvětví Unie za reprezentativní pro účely tohoto přezkumu. Pouze údaje získané od žadatelů byly ověřeny na místě.
(44)
Údaje týkající se hospodářské situace výrobního odvětví Unie i spotřeby v Unii mohou být poskytnuty pouze v indexované podobě, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení. Důvodem je fakt, že tyto hospodářské ukazatele se týkají pouze dvou výrobců nebo v některých případech tří výrobců, přičemž ale jeden z nich vykonává v odvětví pouze okrajovou činnost.
(45)
V červnu 2009 jeden z žadatelů uzavřel jeden ze svých dvou závodů, zastavil k tomuto datu výrobu a propustil všechny zaměstnance. Výroba byla nejdříve v daném závodu pozastavena na několik měsíců a následně byl závod s konečnou platností uzavřen v lednu 2010. Tato skutečnost měla určitý dopad na některé ukazatele, jako jsou např. spotřeba, objem výroby a produktivita, jak je vysvětleno dále v bodech (47) a (62).
3. Spotřeba na trhu Unie
(46)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje tří výše zmíněných výrobců na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(47)
Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba TCCA v Unii snížila o 19 %, v období přezkumného šetření však opět vzrostla na úroveň o více než 6 % vyšší oproti úrovni v roce 2007. V případě let 2008 a 2009 lze tento trend vysvětlit kombinovanými účinky nižší poptávky z důvodu celosvětové hospodářské krize a omezené nabídky v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění). Vyšší úroveň spotřeby v Unii dosažená v období přezkumného šetření souvisí především se zotavením z finanční krize a nárůstem dovozu z ČLR.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
Index (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(48)
Objem a tržní podíl dumpingového dovozu z ČLR se vyvíjely tak, jak je uvedeno níže. Vzhledem k tomu, že žádný z vývozců/výrobců v ČLR při tomto přezkumu nespolupracoval, následující množství a podíly na trhu jsou založeny na dovozových statistikách Eurostatu.
(49)
V letech 2008 a 2009 se dovezené množství TCCA z ČLR mírně snížilo. Po tomto poklesu dovozu následovalo výrazné zvýšení v průběhu období přezkumného šetření (více než 35 % ve srovnání s rokem 2009). Zároveň docházelo během období přezkumného šetření k soustavnému zvyšování podílu dovozu ČLR na trhu.
Tabulka 2
Objem a tržní podíl dovozu z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu v tunách
17 957
17 298
16 645
22 696
Index (2007 = 100)
100
96
93
126
Podíl na trhu (rozpětí)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Vývoj cen dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a cenové podbízení
5.1 Vývoj cen
(50)
Ceny dovozu z ČLR ukázaly trvalý nárůst o 11,3 %. Tento trend na jednu stranu sleduje vývoj cen hlavní složky použité suroviny, které začaly výrazně růst v roce 2009 a během období přezkumného šetření, na druhou stranu může do určité míry odrážet rozdíly v sortimentu výrobků (7).
Tabulka 3
Jednotková cena ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
EUR/tuna
1 048
1 052
1 163
1 167
Index (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2 Cenové podbízení
(51)
Během celého období byly ceny dovozu ČLR trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při svém výpočtu z průměrné vývozní ceny CIF z ČLR získané z Eurostatu. Tyto ceny dotčeného výrobku byly porovnány s váženou průměrnou cenou výrobního odvětví Unie upravenou na úroveň cen ze závodu. Srovnání ukázalo, že ceny dovozu z ČLR byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie o více než 10 % bez zohlednění platného antidumpingového cla.
6. Dovoz z ostatních zemí
(52)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí a jeho podíl na trhu během posuzovaného období. Příslušné údaje vycházejí z údajů Eurostatu:
Tabulka 4
Dovoz z jiných zemí (objem a podíl na trhu)
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
501
239
296
378
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (rozpětí)
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
(53)
Pokud jde o objem a podíl na trhu, dovoz z jiných třetích zemí byl v posuzovaném období zanedbatelný. Dovoz z USA, tedy další země, která byla předmětem antidumpingových opatření, byl během posuzovaného období zcela pozastaven.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Unie.
7.1 Výroba
(55)
Od roku 2009 byl zaznamenán výrazný pokles výroby způsobený zejména globální hospodářskou krizí a uzavřením jednoho výrobního provozu v červnu 2009, kdy k tomuto datu došlo k úplnému zastavení výroby v tomto závodu (viz (45). bod odůvodnění výše).
Tabulka 5
Produkce v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu výroby v Unii (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2 Kapacita a využití kapacity
(56)
Stejný vývoj jako pro výrobu byl v posuzovaném období zaznamenán i pro výrobní kapacitu. Využití kapacity bylo však během období přezkumného šetření kladně ovlivněno určitým zlepšením procesů.
(57)
Vzhledem k uzavření jednoho závodu v Unii v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění výše) se shromážděné údaje v období přezkumného šetření vztahují pouze na kapacitu zbývajících závodů.
Tabulka 6
Výrobní kapacita v Unii a její využití
2007
2008
2009
OPŠ
Index výrobní kapacity
(2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Index využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3 Stav zásob
(58)
Tento ukazatel byl založen na informacích poskytnutých žadateli z důvodů uvedených v (54). bodě odůvodnění výše. Šetření v prostorách společnosti odhalila některé sezónní vlivy na spotřebu TCCA, a sice že dotčený výrobek se používá především v létě. To má dopad na změnu úrovně zásob v průběhu roku. Zásoby jsou největší v zimním období, zatímco v letním období jsou výrazně nižší. Vzhledem k tomu, že v letech 2007-2009 představují číselné údaje úroveň zásob ke dni 31. prosince daného roku, zatímco údaje v období přezkumného šetření ukazují úroveň zásob ke dni 30. června 2010, což je období s nejvyšším využitím zásob v průběhu roku, neumožňuje tento ukazatel řádné srovnání mezi obdobím přezkumného šetření a zbytkem posuzovaného období a není tudíž považován za relevantní pro posouzení újmy.
7.4 Objem prodeje
(59)
Objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Unie byl nepříznivě ovlivněn hospodářskou krizí. Nárůst během období přezkumného šetření lze vysvětlit především zvýšením spotřeby v Unii v důsledku zotavení z recese po hospodářské krizi.
Tabulka 7
Prodej
2007
2008
2009
OPŠ
Objem
Index (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5 Podíl na trhu
(60)
Výrobní odvětví Unie nebylo během posuzovaného období schopno získat zpět svůj podíl na trhu, který se v posuzovaném období značně snížil.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie (rozpětí)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6 Zaměstnanost a mzdy
(61)
Zaměstnanost v daném odvětví v EU během posuzovaného období klesla, zejména v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů (viz (45). bod odůvodnění výše). Následkem toho se snížily i náklady na mzdy na úrovni výrobního odvětví Unie. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance zůstala relativně stabilní po celé posuzované období.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanci
Index (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Mzda na zaměstnance
Index (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7 Produktivita
(62)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon jednoho zaměstnance za rok, měla v posuzovaném období záporný vývoj s prudkým poklesem o přibližně 20 % v roce 2009. Důvodem byla reorganizace související s uzavřením výrobních zařízení, což v roce 2009 zastavilo výrobu na 6 měsíců předtím, než došlo k uzavření závodu v lednu 2010 (viz (45). bod odůvodnění výše). Produktivita se následně opět zvýšila během období přezkumného šetření, i když pro první pololetí zůstala částečně ovlivněná negativními trendy v průběhu roku 2009.
Tabulka 10
Produktivita
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita
Index (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8 Prodejní ceny
(63)
Průměrné jednotkové ceny TCCA v EU (jak je uvedeno v tabulce níže) se mírně zvýšily v letech 2007-2009, během období přezkumného šetření se však opět vrátily na úroveň roku 2007. Zvýšení z let 2007-2009 souvisí do jisté míry s vlivem sortimentu výrobků (viz poznámka pod čarou 1 na straně 10).
Tabulka 11
Prodejní cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrná jednotková cena -
index (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9 Ziskovost
(64)
Ziskovost v rámci prodeje TCCA v EU se od roku 2007 vyvíjela negativně a v roce 2009 se projevila významná ztráta. Tyto špatné výsledky je potřeba vnímat v souvislosti s uzavřením výrobního závodu výrobcem z Unie v příslušném roce. V období přezkumného šetření ziskovost mírně rostla, dosáhla však pouze úrovně zisku daleko pod hranicí normální úrovně zisku (tj. 10 % (8)), které by mělo být v tomto odvětví hospodářské činnosti dosáhnuto. Z toho vyplývá, že výrobní odvětví Unie je stále ve slabé finanční situaci.
Tabulka 12
Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až - 10 %
0 % až 10 %
7.10 Investice a návratnost investic
(65)
Během posuzovaného období nedocházelo k významným kapitálovým výdajům. Indexované údaje uvedené v tabulce odrážejí investice do zlepšení produktivity a výrobního procesu. Indexy návratnosti investic mají stejný trend jako ziskovost.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice
Index (2007 = 100)
100
158
32
23
Návratnost investic (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až 0 %
0 % až 10 %
7.11 Peněžní toky
(66)
Peněžní toky byly během posuzovaného období kladné s výjimkou roku 2009, kdy bylo potřeba pokrýt mimořádné náklady na restrukturalizaci v důsledku uzavření jednoho výrobního podniku (viz (45). bod odůvodnění výše). Vývoj peněžních toků byl v souladu s vývojem ziskovosti.
Tabulka 14
Peněžní toky
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní toky (rozpětí)
0 % až 10 %
0 % až 10 %
-10 % až 0 %
5 % až 15 %
7.12 Rozsah dumpingového rozpětí
(67)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Navíc vzhledem k nevyužité kapacitě a cenám dovozu z ČLR není možné považovat vliv skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
7.13 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(68)
Antidumpingová opatření byla přijata v říjnu 2005. S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a dovozu z ČLR v období od roku 2007 do období přezkumného šetření se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením nedokázalo tyto účinky v plné míře překonat.
7.14 Závěr ohledně újmy
(69)
Některé ukazatele újmy se během posuzovaného období vyvíjely negativně. S ohledem na celkově se zhoršující situaci výrobců v Unii se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo v posuzovaném období újmu.
8. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
8.1 Dopad dumpingového dovozu z ČLR
(70)
Jak je uvedeno v (49). bodu odůvodnění, dovoz TCCA z ČLR mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření významně vzrostl jak z hlediska objemu, tak i z hlediska podílu na trhu. Bylo zjištěno i významné cenové podbízení (viz (51). bod odůvodnění). K nepřetržitému masivnímu přílivu dumpingového dovozu z ČLR docházelo v kontextu celkového zvýšení spotřeby v Unii během posuzovaného období, která v období přezkumného šetření dosáhla úrovně o 6 % vyšší než byla úroveň v roce 2007, i přes pokles v letech 2007 až 2009. Ze zvýšené spotřeby měl prospěch především dovoz z ČLR, což dokazuje zhoršující se situace výrobního odvětví Unie.
8.2 Dopad ostatních činitelů
(71)
Komise přezkoumala, zda i jiné známé činitele kromě dumpingového dovozu z ČLR mohly mít vliv na pokračující újmu, kterou utrpěli výrobci Unie.
(72)
Je pravděpodobné, že spolu s dumpingovým dovozem z ČLR měla určitý negativní vliv na výrobu v Unii i snížená výkonnost výrobního odvětví Unie na trzích třetích zemí, na kterých výrobní odvětví Unie čelilo konkurenci ČLR, především na trhu USA. Většina činností výrobců v Unii je však zaměřená na trh Unie a na základě této skutečnosti je tento potenciální vliv sníženého vývozu značně omezený.
(73)
Kromě toho měla na výkonnost výrobního odvětví Unie určitý nepříznivý vliv také hospodářská krize, což vedlo k poklesu výroby a restrukturalizaci jednoho z výrobců v Unii. Dopad hospodářské krize byl však časově omezený (částečně rok 2008 a rok 2009), zatímco hospodářská situace výrobního odvětví Unie se i nadále zhoršovala v celém posuzovaném období. Kromě toho vývoj v období přezkumného šetření ukazuje, že výrobní odvětví Unie se začalo znovu částečně zotavovat. Má se proto za to, že vliv hospodářské krize nebyl v tomto případě významný a nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3 Závěr
(74)
Pokračující dumpingový dovoz z ČLR a hospodářská krize změnily proces obnovy a prohloubily problémy výrobního odvětví Unie. Ačkoli ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie přispěly i jiné faktory, neukázalo se, že by některý z nich byl dostatečný k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Z těchto důvodů je možné dojít k závěru, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(75)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvání újmy.
(76)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu brány v úvahu následující faktory.
2. Objem a ceny dovozu z ČLR
(77)
Dovoz TCCA z ČLR, který představuje zhruba 98 % celkového dovozu do EU, během posuzovaného období zvětšoval svůj podíl na trhu a v období přezkumného šetření dosáhl více než 50 %. Při šetření bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za dumpingové ceny se značným dumpingovým rozpětím. Ceny dovozu z ČLR zůstávaly navíc během celého období pod úrovní cen výrobního odvětví Unie, přičemž cenové podbízení v porovnání s cenami Unie představovalo více než 10 % (bez ohledu na zavedená opatření).
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(78)
Jak je uvedeno v (34). a (35). bodě odůvodnění, z analýzy dostupných kapacit v ČLR vyplynulo, že využití výrobní kapacity bylo během posuzovaného období nízké. Bylo zjištěno, že odhadovaná přebytečná výrobní kapacita je více než třikrát vyšší než trh Unie. Zároveň podle informací získaných ze žádosti o přezkum existoval v ČLR pro dotčený výrobek pouze omezený trh.
4. Atraktivita trhu Unie
(79)
Vzhledem k trendům rostoucího dovozu a dostupným nevyužitým kapacitám v ČLR je pravděpodobné, že EU v budoucnosti přiláká další dovoz z ČLR. Skutečnost, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní, dokazuje vývoj v roce 2009, kdy byl nedostatek výroby v EU, způsobený restrukturalizací sektoru, částečně nahrazen dodatečným dovozem z ČLR.
(80)
Tato situace se může ještě zhoršit vzhledem k tomu, že na trhu USA byla existující antidumpingová opatření týkající se TCCA z ČLR nedávno prodloužena. Lze tedy očekávat, že v důsledku skončení platnosti antidumpingového opatření v EU by se trh Unie mohl stát ještě atraktivnějším.
5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování újmy
(81)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky dumpingového dovozu z ČLR a jeho hospodářská situace je nadále nejistá.
(82)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že v posuzovaném období situace způsobující újmu výrobnímu odvětví Unie přetrvávala. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení je trvání újmy samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(83)
Vzhledem k volné kapacitě dostupné v ČLR a přitažlivosti trhu Unie je pravděpodobné, že pokud by se opatření zrušila, pokračoval by rostoucí trend rozsáhlého dovozu z ČLR za dumpingové ceny, které v porovnání s cenami výrobců v Unii představují cenové podbízení.
(84)
Pokud by nedošlo k prodloužení platných opatření, situace výrobního odvětví Unie by se zhoršila a došlo by dokonce k ohrožení jeho existence. Proto se dospělo k závěru, že pokud by byla stávající opatření zrušena, existuje velká pravděpodobnost pokračování újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobců, dovozců a uživatelů v Unii.
(86)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, kdy jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(87)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu a újmy bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Vzhledem k závěrům týkajícím se situace výrobního odvětví Unie, popsaným v (66). bodě odůvodnění a v souladu s argumenty týkajícími se analýzy pravděpodobnosti pokračování újmy, vysvětlenými v (78). až (81). bodě odůvodnění, je možné soudit, že uplynutí platnosti stávajících opatření by vedlo k dalšímu zhoršení hospodářské situace odvětví výroby TCCA v Unii, které utrpělo újmu v důsledku poškozujícího vlivu dumpingového dovozu z ČLR a jehož situace se zhoršila v důsledku celosvětové hospodářské krize.
(89)
Má se za to, že pokračování opatření by bylo prospěšné pro výrobní odvětví Unie, které by se v takovém případě mohlo zotavit z poškozujícího účinku dřívějšího dumpingu, který byl navíc zesílen hospodářskou krizí. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, čímž by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(90)
Byli osloveni všichni známí uživatelé, dovozci, zpracovatelé a navazující výrobní odvětví používající TCCA.
(91)
Přihlásili se pouze dva uživatelé a oba vyjádřili podporu pokračování platných opatření. Druhý z nich tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost na trhu Unie, ale naopak by odvětví uživatelů umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny. Vzhledem k tomu, že se v tomto případě nepřihlásila žádná další strana, nejsou k dispozici důkazy o tom, že by zachování antidumpingových opatření v tomto případě mělo vážný vliv na dovozce a uživatele v Unii.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(92)
Lze očekávat, že pokračování opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie a následně bude mít prospěšný vliv na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a na konsolidaci odvětví po hospodářské krizi a restrukturalizaci. Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům a dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(93)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům lze konstatovat, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování dotyčných opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(94)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uplatněná na dovoz TCCA pocházející z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové a jejích preparátů, rovněž uváděné pod mezinárodním nechráněným názvem (INN) „symklosen“, v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobky vyrobené těmito společnostmi:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Všechny ostatní společnosti
42,6 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1389/2011 DEL CONSIGLIO
del 19 dicembre 2011
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di acido tricloroisocianurico originario della Repubblica popolare cinese a seguito di un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (il «regolamento di base»), in particolare l’articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea (la «Commissione»), dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Misure in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 1631/2005 (2) il Consiglio ha istituito misure antidumping definitive, costituite da dazi individuali compresi tra il 7,3 % e il 40,5 % con un dazio residuo del 42,6 % (3), sulle importazioni di acido tricloroisocianurico originario della Repubblica popolare cinese («RPC»).
(2)
Con il regolamento (CE) n. 855/2010 (4) il Consiglio ha ridotto il dazio individuale applicabile a una società, portandolo dal 14,1 % al 3,2 %.
2. Domanda di riesame
(3)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (5) delle misure antidumping definitive in vigore, il 6 luglio 2010 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza di tali misure in conformità dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata dal Consiglio europeo dell’industria chimica («CEFIC») per conto di produttori dell’Unione che rappresentano una proporzione rilevante, in questo caso più del 90 %, della produzione totale di acido tricloroisocianurico dell’Unione (i «richiedenti»).
(4)
La domanda era motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe potuto comportare il persistere o la reiterazione del dumping e del pregiudizio ai danni dell’industria dell’Unione.
3. Apertura
(5)
Avendo stabilito, dopo aver sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 6 ottobre 2010 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (6) («avviso di apertura»), l’apertura di tale riesame, in conformità all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell’inchiesta
(6)
Il periodo dell’inchiesta di riesame («PIR») era compreso tra il 1o luglio 2009 e il 30 giugno 2010. Gli aspetti relativi alla probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio sono stati analizzati per il periodo compreso tra il 1o gennaio 2007 e la fine del PIR («periodo considerato»).
4.2. Parti interessate dall’inchiesta
(7)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del riesame in previsione della scadenza i richiedenti, l’altro produttore noto dell’Unione, i produttori esportatori, gli importatori e gli utilizzatori notoriamente interessati nonché i rappresentanti della RPC.
(8)
Le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura. Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(9)
Visto il numero elevato di produttori esportatori nella RPC e di importatori indipendenti nell’Unione, nell’avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento per queste parti, conformemente all’articolo 17 del regolamento di base.
(10)
Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti di cui sopra sono state invitate, in conformità dell’articolo 17 del regolamento di base, a manifestarsi entro 15 giorni dalla pubblicazione dell’avviso di apertura e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura.
(11)
Nessuno dei produttori esportatori della RPC ha collaborato all’inchiesta.
(12)
Per quanto riguarda gli importatori, alcune società si sono inizialmente fatte avanti per poi tuttavia ritirare la loro collaborazione in una fase successiva.
(13)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Sono pervenute risposte dai tre produttori noti dell’Unione e da due utilizzatori.
(14)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi dei due principali produttori dell’Unione:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcellona), Spagna,
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcellona, Spagna.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(15)
Il prodotto oggetto dell’attuale riesame è costituito dall’acido tricloroisocianurico e suoi preparati («TCCA»), chiamato anche «simclosene» nella denominazione comune internazionale (DCI), attualmente classificato ai codici NC ex 2933 69 80 ed ex 3808 94 20 (codici TARIC 2933698070 e 3808942020) e originario della RPC.
(16)
Il TCCA è un prodotto chimico utilizzato come disinfettante e candeggiante ad ampio spettro a base di cloro organico ed è impiegato in particolare per disinfettare l’acqua delle piscine. È venduto sotto forma di polvere, granuli, pastiglie o scaglie. Tutte le forme di TCCA e i suoi preparati presentano le stesse caratteristiche di base (composizione chimica) e proprietà (disinfettante), sono tutti destinati ad usi analoghi e sono pertanto considerati come un unico prodotto.
(17)
La presente inchiesta ha confermato che il prodotto in esame, quale fabbricato e venduto da produttori esportatori verso l’Unione, è simile per quanto riguarda le caratteristiche fisiche e chimiche e gli usi al prodotto fabbricato e venduto dai produttori dell’Unione sul mercato dell’Unione e dal produttore del paese di riferimento sul mercato nazionale e sui mercati d’esportazione. Sono quindi considerati come prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Osservazioni preliminari
(18)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base è stato condotto un riesame volto a stabilire se la scadenza delle misure in vigore rischia di comportare il persistere o la reiterazione del dumping.
(19)
Come si è detto, nessuno dei 30 produttori esportatori noti contattati si è manifestato nel contesto dell’esercizio di campionamento né nel corso dell’inchiesta.
(20)
In assenza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della RPC, le conclusioni sul rischio del persistere o della reiterazione del dumping si basano sui dati disponibili, in conformità dell’articolo 18 del regolamento di base, ovvero dati Eurostat, domanda di riesame e statistiche ufficiali relative alle esportazioni della RPC.
(21)
Per determinare il valore normale sono stati inoltre utilizzati i dati presentati dal produttore esportatore che ha collaborato nel paese di riferimento, il Giappone.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
2.1. Paese di riferimento
(22)
Dato che la RPC è un’economia in fase di transizione, il valore normale deve essere stabilito, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, in base al prezzo o al valore normale costruito in un appropriato paese terzo a economia di mercato (paese di riferimento) oppure al prezzo all’esportazione del paese di riferimento in altri paesi, compresa l’Unione europea, oppure, qualora questi non possano essere determinati, su qualsiasi altra base equa, compreso il prezzo realmente pagato o pagabile nell’Unione per il prodotto simile, se necessario debitamente adeguato per includere un equo margine di profitto.
(23)
Nell’avviso di apertura la Commissione ha annunciato che nell’inchiesta precedente era stato utilizzato il Giappone come paese a economia di mercato appropriato per determinare il valore normale per la RPC e che intendeva utilizzare nuovamente il Giappone a tal fine. Nel corso della presente inchiesta di riesame sono stati contattati anche produttori di altri paesi a economia di mercato, quali gli USA e Taiwan, per cercare di ottenere la loro collaborazione. Solo un produttore esportatore giapponese ha tuttavia collaborato.
(24)
Si è pertanto concluso che il Giappone fosse un paese di riferimento adeguato. A questo proposito, le parti interessate non hanno formulato osservazioni od obiezioni in merito all’adeguatezza di tale paese.
2.2. Valore normale
(25)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, il valore normale è stato stabilito sulla base delle informazioni ricevute dal produttore esportatore del paese di riferimento che ha collaborato, ossia sulla base dei prezzi pagati o pagabili sul mercato interno del Giappone per prodotti simili che risultavano essere venduti nel corso di normali operazioni commerciali.
(26)
Si è innanzitutto stabilito se il volume complessivo delle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti effettuate sul mercato interno dal produttore esportatore che ha collaborato in Giappone fossero rappresentative conformemente all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, cioè se corrispondessero ad almeno il 5 % del volume totale delle vendite all’esportazione del prodotto in esame nell’Unione. Le vendite sul mercato interno del produttore esportatore giapponese che ha collaborato sono risultate rappresentative durante il PIR.
(27)
Sono state poi esaminate le vendite sul mercato interno per stabilire se fossero state realizzate nel corso di normali operazioni commerciali, conformemente all’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base.
(28)
Poiché tutte le vendite sul mercato interno sono state considerate remunerative, il valore normale è stato basato sulla media ponderata dei prezzi effettivi sul mercato interno durante il PIR.
2.3. Prezzo all’esportazione
(29)
In mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della RPC, il prezzo all’esportazione è stato stabilito sulla base dei dati Eurostat.
2.4. Confronto
(30)
Il confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione si è tenuto conto, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, delle differenze inerenti a vari fattori che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità. A tal fine, si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze a livello di costi di trasporto e di assicurazione.
2.5. Margine di dumping
(31)
In conformità dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, la media ponderata del valore normale è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all’esportazione. Applicando tale metodo, il margine di dumping stabilito è pari al 75 %.
3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
3.1. Osservazione preliminare
(32)
Dopo avere esaminato l’esistenza di pratiche di dumping nel periodo dell’inchiesta di riesame, si è proceduto ad esaminare la probabilità del persistere del dumping.
(33)
A tale proposito sono stati analizzati i seguenti elementi: la capacità inutilizzata disponibile nella RPC, l’attrattiva esercitata dal mercato dell’Unione sui produttori esportatori della RPC e le loro esportazioni verso paesi terzi.
3.2. Capacità inutilizzata dei produttori esportatori della RPC
(34)
In mancanza di altre informazioni riguardanti la capacità di produzione, l’analisi è stata effettuata in base alle informazioni contenute nella domanda di riesame, come previsto dall’articolo 18 del regolamento di base.
(35)
Secondo quanto affermato nella domanda di riesame, durante il periodo considerato vi è stato uno scarso utilizzo della capacità produttiva nella RPC, con tassi inferiori al 40 %. Come conseguenza dell’enorme capacità produttiva e della debole domanda interna, la RPC sembra disporre di oltre 180 000 tonnellate di capacità inutilizzata, che potrebbero essere esportate. Questo dato va confrontato con un consumo dell’Unione di circa 44 000 tonnellate durante il PIR.
3.3. Attrattiva del mercato dell’Unione
(36)
L’attrattiva esercitata dal mercato dell’Unione è dimostrata dal fatto che l’istituzione di dazi antidumping non ha fermato l’espansione delle esportazioni dalla RPC verso l’Unione. Sebbene nel corso del periodo 2007-2009 i volumi delle importazioni fossero a un livello inferiore rispetto al periodo dell’inchiesta iniziale che ha portato all’istituzione delle misure, i volumi delle importazioni durante il PIR erano superiori a tale livello (22 696 tonnellate).
(37)
Malgrado l’aumento del prezzo medio all’importazione durante il periodo considerato, i prezzi sono rimasti costantemente al di sotto di quelli dell’industria dell’Unione.
(38)
Il fatto che le importazioni dalla RPC nel periodo considerato siano aumentate durante il PIR a un livello superiore a quello raggiunto nel periodo dell’inchiesta iniziale indica che vi è un continuo interesse della RPC per il mercato dell’Unione.
3.4. Prezzi delle esportazioni verso i paesi terzi
(39)
Le statistiche sulle esportazioni della RPC sono state analizzate in termini di volumi e prezzi delle esportazioni dalla RPC verso altri paesi terzi. In base a tali statistiche, nel 2010 il 24 % delle esportazioni dalla RPC era destinato al mercato dell’Unione. I prezzi all’esportazione verso l’Unione allo stadio fob erano leggermente più elevati rispetto ai prezzi all’esportazione verso il resto del mondo. Tuttavia, in assenza di collaborazione o di qualsiasi dato nella domanda di riesame relativo alle esportazioni verso altri paesi terzi, non è stato possibile effettuare un confronto tra tali prezzi a livello cif e il prezzo medio dell’industria dell’Unione. Tuttavia, il fatto che i prezzi all’esportazione verso i paesi terzi siano in media inferiori ai prezzi all’esportazione verso l’Unione può indicare che il mercato dell’Unione è un mercato interessante per gli esportatori della RPC e che è probabile che le esportazioni possano ulteriormente aumentare in assenza di misure.
4. Conclusioni sul rischio del persistere o della reiterazione del dumping
(40)
Alla luce dei risultati di cui sopra, si può concludere che le esportazioni dalla RPC sono tuttora oggetto di dumping e che l’abrogazione delle misure antidumping vigenti rischia di far persistere il dumping sul mercato dell’Unione. Infatti, tenendo conto della capacità inutilizzata disponibile nella RPC e dell’attrattiva esercitata dal mercato dell’Unione, sulla base di un confronto tra i prezzi all’esportazione verso l’Unione e quelli verso i paesi terzi, è probabile che il volume delle esportazioni oggetto di dumping dalla RPC verso l’Unione aumenti considerevolmente in caso di scadenza delle misure.
D. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Definizione dell’industria dell’Unione
(41)
Il prodotto in esame è fabbricato nell’Unione da tre società. Si considera perciò che esse costituiscano l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base («industria dell’Unione»).
2. Osservazione preliminare
(42)
I dati sono stati ottenuti a partire da statistiche Eurostat, dalla domanda di riesame, dalle risposte ai questionari e dalle informazioni raccolte durante le visite di verifica.
(43)
Gli indicatori economici relativi alla produzione, alla capacità, al tasso di utilizzo degli impianti, al volume delle vendite, alla quota di mercato e all’occupazione si riferiscono ai dati forniti dai tre produttori dell’Unione. Tutti gli altri indicatori si riferiscono unicamente ai dati forniti dai richiedenti, a causa della collaborazione limitata di uno dei produttori dell’Unione che non rientra fra i richiedenti nel quadro del presente riesame. Dato che i richiedenti rappresentavano circa il 90 % della produzione dell’Unione durante il PIR, i loro dati sono stati considerati rappresentativi dell’industria dell’Unione ai fini del presente riesame. Solo i dati ottenuti dai richiedenti sono stati verificati in loco.
(44)
I dati relativi alla situazione economica dell’industria dell’Unione, come pure quelli relativi al consumo, possono essere forniti unicamente in forma indicizzata al fine di tutelare la riservatezza in conformità dell’articolo 19 del regolamento di base. Tali indicatori economici riguardano infatti solo due produttori o, in alcuni casi, tre produttori, uno dei quali dispone solo di un’attività marginale nel settore.
(45)
Nel giugno 2009 uno dei richiedenti ha chiuso uno dei suoi due stabilimenti e ha interrotto la produzione a partire da tale data, licenziando tutti i dipendenti. Lo stabilimento in questione, dopo avere inizialmente sospeso l’attività produttiva per alcuni mesi, è stato chiuso definitivamente nel gennaio 2010. Questo ha avuto un impatto su una serie di indicatori quali il consumo, il volume di produzione e la produttività, come spiegato nei considerando 47 e 62.
3. Consumo nel mercato dell’Unione
(46)
Il consumo dell’Unione è stato calcolato in base ai volumi delle vendite dei tre produttori dell’Unione sul mercato dell’Unione e dei dati sulle importazioni forniti da Eurostat.
(47)
Tra il 2007 e il 2009 il consumo di TCCA nell’Unione è diminuito del 19 %, per poi recuperare nel PIR fino a un livello superiore del 6 % a quello raggiunto nel 2007. Nel 2008 e nel 2009 tale tendenza si spiega con gli effetti combinati della riduzione della domanda dovuta alla crisi economica mondiale e dell’offerta limitata conseguente alla chiusura, nel 2009, di uno stabilimento di produzione (cfr. considerando 45). Il livello più elevato di consumo dell’Unione registrato nel PIR è dovuto principalmente alla ripresa dalla crisi economica e all’aumento delle importazioni dalla RPC.
Tabella 1
Consumo dell’Unione
2007
2008
2009
PIR
Consumo dell’Unione (MT)
Indice (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Volume e quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping dalla Repubblica popolare cinese
(48)
I volumi e le quote di mercato delle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC hanno registrato l’andamento indicato di seguito. I seguenti quantitativi e le seguenti quote di mercato si basano sulle statistiche Eurostat relative alle importazioni poiché nessun produttore/esportatore della RPC ha collaborato al presente riesame.
(49)
I quantitativi di TCCA importati dalla RPC sono lievemente diminuiti nel 2008 e nel 2009. A questo calo delle importazioni è seguito un aumento significativo durante il PIR (più del 35 % rispetto al 2009). Parallelamente, le importazioni dalla RPC hanno registrato un aumento continuo della loro quota di mercato nel periodo considerato.
Tabella 2
Volumi e quote di mercato delle importazioni dalla RPC
2007
2008
2009
PIR
Volumi delle importazioni in MT
17 957
17 298
16 645
22 696
Indice (2007 = 100)
100
96
93
126
Quote di mercato (intervalli)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Andamento dei prezzi delle importazioni oggetto di dumping dalla Repubblica popolare cinese e sottoquotazione dei prezzi (price undercutting)
5.1. Andamento dei prezzi
(50)
I prezzi delle importazioni dalla RPC hanno registrato un aumento costante dell’11,3 %. Questa tendenza è dovuta, da un lato, all’andamento dei prezzi della principale componente in termini di materie prime, prezzi che hanno cominciato ad aumentare in modo più sostanziale nel 2009 e durante il PIR; d’altro lato, può riflettere in certa misura un cambiamento a livello del mix di prodotti (7).
Tabella 3
Prezzo unitario della RPC
2007
2008
2009
PIR
EUR/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Indice (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Sottoquotazione dei prezzi (price undercutting)
(51)
Nel complesso i prezzi delle importazioni dalla RPC si sono mantenuti al di sotto dei prezzi dell’industria dell’Unione durante l’intero periodo. Per calcolare il livello di sottoquotazione dei prezzi, la Commissione ha fondato i suoi calcoli sulla media dei prezzi all’esportazione cif della RPC ricavati da Eurostat. I prezzi del prodotto in esame sono stati confrontati con la media ponderata dei prezzi dell’industria dell’Unione adeguati a livello franco fabbrica. Dal confronto è emerso che le importazioni dalla RPC erano effettuate a prezzi inferiori di oltre il 10 % a quelli dell’industria dell’Unione, senza tener conto del dazio antidumping in vigore.
6. Importazioni da altri paesi
(52)
L’evoluzione del volume e delle quote di mercato delle importazioni da altri paesi durante il periodo considerato è presentata nella tabella che segue. I rispettivi dati sono basati su valori ricavati da Eurostat:
Tabella 4
Importazioni da altri paesi (volume e quota di mercato)
2007
2008
2009
PIR
Volume delle importazioni da altri paesi terzi (MT)
501
239
296
378
Quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi (intervalli)
Inferiore al 2 %
Inferiore al 2 %
Inferiore al 2 %
Inferiore al 2 %
(53)
In termini di volumi e di quota di mercato le importazioni da altri paesi terzi nel periodo considerato sono state trascurabili. Le importazioni dagli USA, un altro paese cui è applicata una misura antidumping, sono completamente cessate durante il periodo considerato.
7. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(54)
In conformità all’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indici economici pertinenti che influiscono sulla situazione dell’industria dell’Unione.
7.1. Produzione
(55)
La produzione ha registrato un forte calo dal 2009 in poi, a seguito della crisi economica mondiale e della chiusura di un impianto di produzione nel giugno 2009, quando l’attività produttiva di tale stabilimento è completamente cessata (cfr. il considerando 45).
Tabella 5
Produzione dell’Unione
2007
2008
2009
PIR
Volume di produzione dell’Unione Indice (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Capacità e tassi di utilizzo degli impianti
(56)
La capacità di produzione ha seguito lo stesso andamento della produzione durante il periodo considerato. L’utilizzo degli impianti ha tuttavia registrato gli effetti positivi, durante il PIR, di alcuni miglioramenti in termini di processo.
(57)
A causa della chiusura di uno stabilimento nell’Unione nel 2009 (cfr. considerando 45) i dati raccolti per il PIR riguardano unicamente la capacità dello stabilimento rimanente.
Tabella 6
Capacità di produzione e utilizzo degli impianti dell’Unione
2007
2008
2009
PIR
Capacità di produzione
Indice (2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Utilizzo degli impianti
Indice (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Scorte
(58)
Questo indicatore è stato basato sulle informazioni fornite dai richiedenti per i motivi indicati al considerando 54. L’inchiesta presso i locali della società ha evidenziato alcuni fenomeni stagionali a livello di consumo di TCCA e segnatamente che il prodotto in esame è utilizzato soprattutto in estate. Ciò incide sulla variazione del livello delle scorte nel corso dell’anno, che culmina nel periodo invernale per poi diminuire considerevolmente in estate. Per gli anni 2007-2009 le cifre rappresentano il livello delle scorte al 31 dicembre dell’anno in questione, mentre i dati relativi al PIR indicano il livello delle scorte al 30 giugno 2010, ossia durante il periodo dell’anno con il massimo utilizzo delle scorte. Questo indicatore non consente quindi di effettuare un confronto affidabile tra il PIR e il resto del periodo considerato e non è quindi ritenuto pertinente ai fini della valutazione del pregiudizio.
7.4. Volume delle vendite
(59)
La crisi economica ha inciso negativamente sul volume delle vendite del prodotto in esame sul mercato dell’Unione. L’aumento registrato durante il PIR può essere attribuito essenzialmente all’incremento del consumo nell’Unione dovuto alla ripresa dalla recessione dopo la crisi economica.
Tabella 7
Vendite
2007
2008
2009
PIR
Volume
Indice (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5. Quota di mercato
(60)
Durante il periodo considerato l’industria dell’Unione non è stata in grado di recuperare la sua quota di mercato, che è notevolmente diminuita nel periodo considerato.
Tabella 8
Quota di mercato dell’Unione
2007
2008
2009
PIR
Quota di mercato dell’Unione (Intervalli)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6. Occupazione e salari
(61)
Durante il periodo considerato l’occupazione nel settore è diminuita nell’Unione, in particolare a seguito della chiusura di uno degli impianti di produzione (cfr. il considerando 45). Di conseguenza, anche il costo dei salari a livello di industria dell’Unione è diminuito. Il salario medio per addetto si è mantenuto relativamente stabile per tutto il periodo considerato.
Tabella 9
Occupazione
2007
2008
2009
PIR
Lavoratori dipendenti
Indice (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Salario per dipendente
Indice (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Produttività
(62)
La produttività della manodopera dell’industria dell’Unione, misurata in termini di produzione annua per addetto, ha registrato un andamento negativo nel periodo considerato, con un netto calo del 20 % circa nel 2009. Ciò è dipeso dalla riorganizzazione resa necessaria dalla chiusura degli impianti di produzione, con la conseguente sospensione della produzione per 6 mesi nel 2009 prima della chiusura dello stabilimento nel gennaio 2010 (cfr. il considerando 45). La produttività è poi risalita durante il PIR, anche se nel primo semestre è stata in parte influenzata dalle tendenze negative registrate nel corso del 2009.
Tabella 10
Produttività
2007
2008
2009
PIR
Produttività
Indice (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Prezzi di vendita
(63)
I prezzi unitari medi di TCCA nell’Unione (indicati nella tabella che segue) sono leggermente aumentati tra il 2007 e il 2009, per ritornare poi al livello del 2007 durante il PIR. L’incremento registrato nel periodo 2007-2009 è in certa misura collegato all’effetto del mix di prodotti (cfr. nota 1 a pagina 10).
Tabella 11
Prezzi di vendita nel mercato dell’Unione
2007
2008
2009
PIR
Prezzo unitario medio
Indice (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Redditività
(64)
La redditività delle vendite di TCCA nell’Unione ha avuto un andamento negativo a partire dal 2007, con perdite significative nel 2009. Questi scarsi risultati vanno interpretati in relazione alla chiusura, in tale anno, di uno stabilimento di produzione da parte di un produttore dell’Unione. Nel PIR la redditività è stata leggermente positiva, raggiungendo tuttavia un livello di profitto assai inferiore al livello normale [pari al 10 % (8)] previsto per questo settore di attività. Ciò dimostra che la situazione dell’industria dell’Unione è ancora precaria.
Tabella 12
Redditività
2007
2008
2009
PIR
Redditività (intervallo)
da - 10 % a 0 %
da - 10 % a 0 %
da - 20 % a - 10 %
da 0 % a 10 %
7.10. Investimenti e utile sul capitale investito
(65)
Durante il periodo considerato non vi sono state spese in conto capitale di rilievo. I valori indicizzati che figurano nella tabella presentano gli investimenti effettuati per migliorare la produttività e il processo di produzione. Gli indici relativi all’utile sul capitale investito seguono la stessa tendenza della redditività.
Tabella 13
Investimenti
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti
Indice (2007 = 100)
100
158
32
23
Utile sul capitale investito (intervallo)
da - 10 % a 0 %
da - 10 % a 0 %
da - 20 % a - 10 %
da 0 % a 10 %
7.11. Flusso di cassa
(66)
Il flusso di cassa si è mantenuto positivo durante il periodo considerato, tranne nel 2009 quando è stato necessario coprire i costi straordinari di ristrutturazione a causa della chiusura di uno degli stabilimenti di produzione (cfr. il considerando 45). L’andamento del flusso di cassa ha seguito l’andamento della redditività.
Tabella 14
Flusso di cassa
2007
2008
2009
PIR
Flusso di cassa (intervallo)
da 0 % a 10 %
da 0 % a 10 %
da - 10 % a 0 %
da 5 % a 15 %
7.12. Entità del margine di dumping
(67)
Le pratiche di dumping della RPC sono continuate durante il PIR a un livello notevolmente superiore a quello delle misure in vigore. Inoltre, tenuto conto delle capacità inutilizzate e dei prezzi delle importazioni dalla RPC, l’impatto dei margini di dumping effettivi sull’industria dell’Unione non può essere considerato trascurabile.
7.13. Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(68)
Le misure antidumping sono state istituite nell’ottobre 2005. Tenuto conto della situazione globale dell’industria dell’Unione e delle importazioni dalla RPC nel periodo dal 2007 al PIR, si può concludere che tale industria non si è ripresa completamente da questi effetti malgrado le misure antidumping in vigore.
7.14. Conclusioni relative al pregiudizio
(69)
Vari indicatori di pregiudizio hanno registrato un andamento negativo durante il periodo considerato. Dato il deterioramento complessivo della situazione dei produttori dell’Unione si ritiene che l’industria dell’Unione abbia subito un pregiudizio notevole durante il periodo considerato.
8. Impatto delle importazioni oggetto di dumping e di altri fattori
8.1. Incidenza delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC
(70)
Come indicato al considerando 49, le importazioni di TCCA dalla RPC sono notevolmente aumentate tra il 2007 e il PIR sia in termini di volume che di quota di mercato. È stata inoltre riscontrata una notevole sottoquotazione dei prezzi (cfr. il considerando 51). Il continuo e massiccio afflusso di importazioni oggetto di dumping dalla RPC si è verificato in un contesto di incremento generale del consumo dell’Unione nel periodo considerato, che ha raggiunto nel PIR un livello superiore del 6 % a quello del 2007, nonostante un calo registrato tra il 2007 e il 2009. Come dimostrato dal peggioramento della situazione dell’industria dell’Unione, sono state soprattutto le importazioni dalla RPC a beneficiare della crescita del consumo.
8.2. Incidenza di altri fattori
(71)
La Commissione ha esaminato la situazione per stabilire se fattori noti diversi dalle importazioni oggetto di dumping dalla RPC avessero potuto influenzare il persistere del pregiudizio subito dai produttori dell’Unione.
(72)
Parallelamente alle importazioni oggetto di dumping dalla RPC, è probabile che il peggioramento dei risultati dell’industria dell’Unione sui mercati dei paesi terzi, dove ancora una volta ha dovuto far fronte alla concorrenza della RPC, e in particolare sul mercato statunitense, abbia avuto un impatto negativo sulla produzione dell’Unione. La maggior parte dell’attività dei produttori dell’Unione è tuttavia destinata al mercato dell’Unione, il che limita in certa misura il potenziale impatto dovuto al calo delle esportazioni.
(73)
Anche la crisi economica ha avuto ripercussioni negative sui risultati dell’industria dell’Unione, avendo causato una diminuzione della produzione e la ristrutturazione di uno dei produttori dell’Unione. L’impatto della crisi economica è stato tuttavia limitato nel tempo (parte del 2008 e del 2009), mentre la situazione economica dell’industria dell’Unione ha continuato a peggiorare nel corso dell’intero periodo considerato. L’andamento nel PIR indica inoltre che l’industria dell’Unione ha iniziato in parte a riprendersi. Si può pertanto ritenere che l’impatto della crisi economica non sia stato trascurabile nel caso in esame, benché esso non abbia annullato il nesso di causalità tra le importazioni in dumping dalla RPC e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
8.3. Conclusioni
(74)
Il persistere del dumping delle importazioni dalla RPC e la crisi economica hanno inciso sul processo di ripresa e accentuato le difficoltà dell’industria dell’Unione. Sebbene altri fattori abbiano contribuito al deterioramento dei risultati dell’industria dell’Unione, nessuno di essi si è rivelato sufficiente per annullare il nesso di causalità tra le importazioni in dumping dalla RPC e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. Si può quindi concludere che le importazioni oggetto di dumping dalla RPC abbiano determinato un pregiudizio notevole per l’industria dell’Unione.
E. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE DEL PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari
(75)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le importazioni dal paese interessato sono state valutate per stabilire la probabilità del persistere del pregiudizio.
(76)
A proposito del probabile effetto della scadenza delle misure in vigore sull’industria dell’Unione, sono stati considerati i fattori indicati di seguito, tenendo conto degli elementi sintetizzati sopra sul rischio del persistere del dumping.
2. Volumi e prezzi delle importazioni dalla RPC
(77)
Le importazioni di TCCA dalla RPC, che hanno rappresentato il 98 % circa di tutte le importazioni verso l’Unione, hanno continuato a guadagnare quote di mercato nel periodo considerando, superando il 50 % nel PIR. Dall’inchiesta è emerso che queste importazioni sono state effettuate a prezzi di dumping, con un notevole margine di dumping. I prezzi delle importazioni dalla RPC sono inoltre rimasti costantemente al di sotto dei prezzi dell’industria dell’Unione nel corso dell’intero periodo, durante il quale erano inferiori di oltre il 10 % a quelli dell’Unione (se non si tiene conto delle misure in vigore).
3. Capacità inutilizzata sul mercato della RPC
(78)
Come citato ai considerando 34 e 35, l’analisi delle capacità disponibili nella RPC dimostra che durante il periodo considerato vi è stato uno scarso utilizzo della capacità di produzione. L’eccesso di capacità di produzione stimato è risultato più del triplo di quello del mercato dell’Unione. Allo stesso tempo, secondo le informazioni fornite nella domanda di riesame, nella RPC esisteva solo un mercato limitato per il prodotto in esame.
4. Attrattiva del mercato dell’Unione
(79)
Tenuto conto della tendenza al rialzo delle importazioni e delle capacità inutilizzate disponibili nella RPC, è probabile che in futuro l’Unione attiri ulteriori importazioni dalla RPC. L’attrattiva del mercato dell’Unione per gli esportatori della RPC è dimostrata dall’evoluzione registrata nel 2009 quando il deficit produttivo nell’Unione, dovuto alla ristrutturazione del settore, è stato parzialmente colmato da importazioni supplementari dalla RPC.
(80)
Tale situazione può essere ulteriormente inasprita dal fatto che, sul mercato statunitense, le misure antidumping in vigore per il TCCA dalla RPC sono state di recente prorogate. È possibile quindi prevedere che la scadenza delle misure antidumping nell’Unione accresca comparativamente l’attrattiva del mercato dell’Unione.
5. Conclusioni sulla probabilità del persistere del pregiudizio
(81)
L’industria dell’Unione ha subito per vari anni gli effetti delle importazioni della RPC oggetto di dumping e la sua situazione economica è ancora precaria.
(82)
Come stabilito sopra, dall’inchiesta è emerso che la situazione di pregiudizio dell’industria dell’Unione è continuata durante il periodo considerato. A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, il persistere del pregiudizio è di per sé un chiaro indicatore che il pregiudizio probabilmente continuerà in futuro e che quindi le misure dovrebbero essere mantenute in vigore.
(83)
Tenuto conto delle capacità inutilizzate disponibili nella RPC e dell’attrattiva del mercato dell’Unione, la tendenza in crescita a importare grandi quantitativi dalla RPC a prezzi di dumping notevolmente inferiori ai prezzi dei produttori dell’Unione probabilmente continuerà in caso di abrogazione delle misure.
(84)
Se le misure in vigore non vengono prorogate, la situazione dell’industria dell’Unione rischia di peggiorare e la sua stessa esistenza sarebbe minacciata. Si può pertanto concludere che esiste una forte probabilità di persistere del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione in caso di abrogazione delle misure.
F. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Introduzione
(85)
A norma dell’articolo 21 del regolamento di base, si è dovuto esaminare se il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore sia contrario all’interesse generale dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione dei diversi interessi coinvolti, vale a dire quelli dei produttori dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori.
(86)
Nelle precedenti inchieste si era ritenuto che l’adozione di misure non fosse contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, il fatto che l’attuale inchiesta si svolga nel quadro di un riesame e analizzi pertanto una situazione in cui esistono già misure antidumping, consente di valutare qualsiasi effetto negativo indebito delle misure antidumping in vigore sulle parti interessate.
(87)
Si è pertanto proceduto a esaminare se, nonostante le conclusioni sul rischio del persistere del dumping e del pregiudizio, si potesse chiaramente concludere che il mantenimento delle misure fosse, nel caso specifico, contrario all’interesse dell’Unione.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(88)
Alla luce delle conclusioni sulla situazione dell’industria dell’Unione illustrate al considerando 66 e tenuto conto degli argomenti, presentati nei considerando da 78 a 81, che indicano la probabilità del persistere del pregiudizio, si può ritenere che la scadenza delle misure in vigore comporterebbe un ulteriore deterioramento della situazione economica dell’industria di TCCA dell’Unione, che ha subito gli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC ed è stata aggravata dalla crisi economica globale.
(89)
Si ritiene che il mantenimento delle misure andrebbe a vantaggio dell’industria dell’Unione che potrebbe così riprendersi dagli effetti pregiudizievoli delle pratiche di dumping verificatesi in passato, ulteriormente aggravati dalla crisi economica. L’abrogazione delle misure bloccherebbe invece la ripresa dell’industria dell’Unione, minacciando gravemente la sua sostenibilità e mettendo quindi a rischio la sua stessa esistenza, riducendo così l’offerta e la concorrenza sul mercato.
3. Interesse degli importatori e degli utilizzatori
(90)
Sono stati contattati tutti gli utilizzatori noti, gli importatori, le imprese di trasformazione e gli operatori dell’industria di TCCA a valle.
(91)
Solo due utilizzatori si sono manifestati, entrambi dichiaratisi a favore del mantenimento delle misure in vigore. Essi hanno affermato che il mantenimento delle misure non avrebbe un impatto negativo sulla concorrenza nel mercato dell’Unione, ma consentirebbe invece all’industria utilizzatrice di disporre di una gamma più ampia di fornitori che operano in concorrenza a prezzi di mercato. Poiché nessuna altra parte si è manifestata nel caso specifico, non vi è alcun elemento di prova del fatto che il mantenimento delle misure antidumping avrebbe, nel caso in esame, gravi ripercussioni sugli importatori e sugli utilizzatori nell’Unione.
4. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(92)
Il mantenimento delle misure dovrebbe aiutare l’industria dell’Unione, con un conseguente impatto positivo sulla concorrenza a livello di mercato dell’Unione e il consolidamento del settore dopo la crisi economica e la ristrutturazione. Il mantenimento delle misure dovrebbe inoltre avvantaggiare gli utilizzatori e gli importatori, mantenendo un’ampia gamma di fornitori nel mercato dell’Unione.
(93)
Tenuto conto di tutti i fattori che precedono, si conclude che non esistono motivi validi per non prorogare le misure in questione.
G. MISURE ANTIDUMPING
(94)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base alle quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure attualmente in vigore. È stato inoltre concesso loro un periodo di tempo entro il quale potevano presentare osservazioni al riguardo. Si è tenuto conto di tutte le comunicazioni e di tutte le osservazioni debitamente motivate.
(95)
Si conclude di conseguenza, conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, che è opportuno mantenere le misure antidumping sulle importazioni di TCCA originario della RPC,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di acido tricloroisocianurico e suoi preparati, chiamato anche «simclosene» nella denominazione comune internazionale (DCI), attualmente classificato ai codici NC ex 2933 69 80 ed ex 3808 94 20 (codici TARIC 2933698070 e 3808942020) e originario della Repubblica popolare cinese.
2. Le aliquote del dazio antidumping definitivo applicabili al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per i prodotti fabbricati dalle società sotto elencate sono le seguenti:
Società
Aliquota del dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Tutte le altre società
42,6 %
A999
3. L’applicazione delle aliquote di dazio individuali stabilite per le società citate al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti indicati nell’allegato. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l’aliquota del dazio applicabile a tutte le altre società.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 19 dicembre 2011