NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1042/2010
ze dne 16. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 18. února 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podala Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru CEPIFINE (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu), zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu) a v pozdější fázi i jednoho výrobce v Thajsku, jelikož se s USA a Thajskem počítalo jako s možnou obdobnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a jejich známé sdružení (sdružení papírenského průmyslu), všichni známí výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (vymezeným v oddílu 2.1 níže). Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Jak je vysvětleno ve 28. bodě odůvodnění níže, dvě čínské skupiny vyvážejících výrobců poskytly požadované informace a souhlasily se zařazením do vzorku. Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(6)
Aby bylo známým vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádostí vyvážejícím výrobcům, o nichž je známo, že se jich to týká, a orgánům ČLR. Jak je vysvětleno ve 33. a 53. bodě odůvodnění níže, jedna skupina vyvážejících výrobců v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňuje podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, zatímco druhá skupina vyvážejících výrobců v ČLR požádala o individuální zacházení.
(7)
Jak je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění níže, bylo rozhodnuto, že u výrobců v Unii není výběr vzorku nutný.
(8)
Jak je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění níže, bylo rozhodnuto, že u výrobců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(9)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že se jich to týká, a všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, a to jmenovitě žadateli, dalším známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v ČLR a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu), zástupcům dotčené země, známým dovozcům, známým uživatelům, známým výrobcům v USA, sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu) v USA a výrobci v Thajsku.
(10)
Odpovědi na dotazníky a další podání byly obdrženy od dvou skupin čínských vyvážejících výrobců, sdružení vystupujícího jako žadatel (Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru neboli „CEPIFINE“), od čtyř výrobců v Unii vystupujících jako žadatelé a od jednoho dalšího výrobce v Unii, 16 dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení, 17 uživatelů a od 3 sdružení tiskařského a papírenského průmyslu a od jednoho výrobce v USA, s nimiž se počítalo jako se srovnatelnou zemí.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla analyzovat žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení a aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii a jejich sdružení:
-
CEPIFINE, Brusel, Belgie,
-
Sappi Fine Paper Europe, Brusel, Belgie,
-
skupina LECTA (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Itálie, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francie, a TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Španělsko), Barcelona, Španělsko,
-
skupina Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Itálie, a společnosti, které jsou s ní ve spojení, tj. Burgo Distribuzione srl, Milán, Itálie, a Ebix sa, Barcelona, Španělsko,
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR:
1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, holdingová společnost skupiny Asia Pulp & Paper Group (dále jen „APP“)
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR,
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR,
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, město Ningbo, provincie Zhejiang, ČLR,
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, město Ningbo, provincie Zhejiang, ČLR.
2)
Skupina Chenming Paper Group (dále jen „Chenming“)
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR,
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR.
c)
Společnosti ve spojení s vyvážejícími výrobci v ČLR:
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd., Hongkong,
-
Chenming (HK) Limited, Hongkong,
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Itálie.
d)
Dovozci v Unii:
-
Cartaria Subalpina, Turín, Itálie,
-
Middleton Paper, Walsall, Spojené království,
-
Paperlinx, Northampton, Spojené království.
(12)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA, a to v prostorách této společnosti:
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, USA.
1.3 Období šetření a posuzované období
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) v současnosti kódů CN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90.
(15)
Bezdřevý natíraný papír je vysoce jakostní papír, kartón a lepenka všeobecně používané k tisku materiálů určených ke čtení, jako jsou například časopisy, katalogy, výroční zprávy, ročenky. Dotčený výrobek zahrnuje jak listy (archy), tak kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích (kotouče určené k rozřezání). Kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích jsou určeny k tomu, aby byly před tiskem rozřezány na archy, a jsou tudíž považovány za nahraditelné a za přímo soutěžící s archy.
(16)
Dotčený výrobek nezahrnuje kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Také, na rozdíl od kotoučů používaných v archových tiskařských strojích, se kotouče určené pro použití v kotoučových tiskařských strojích obvykle vkládají do těchto tiskařských strojů přímo a předem se nerozřezávají.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že výrobek, který je předmětem tohoto šetření, je příliš úzce vymezen a že by do něho měly být zahrnuty i kotouče bezdřevého natíraného papíru určené pro kotoučové tiskařské stroje. Tato strana tvrdila, že kotouče pro kotoučové stroje a kotouče zahrnuté do oblasti působnosti tohoto šetření (kotouče určené k rozřezání a archy) mají stejné základní technické a fyzikální vlastnosti a nejsou navzájem rozlišitelné. Kromě toho tvrdila, že oba tyto druhy se používají pro vysoce kvalitní tisk, a že jsou proto do určité míry vzájemně zaměnitelné.
(18)
Šetření však na rozdíl od výše uvedeného tvrzení potvrdilo, že skutečně existují zřetelně rozdílné technické a fyzikální vlastnosti, jako je vlhkost a tuhost, které papír používaný v kotoučových strojích odlišují od papíru používaného při archovém tisku. Šetření dále potvrdilo, že technické vlastnosti uvedené v 16. bodě odůvodnění výše jsou charakteristické výhradně pro kotouče papíru vhodné k použití v kotoučových tiskařských strojích. V důsledku těchto rozdílů nelze papír používaný v kotoučových strojích nebo papír používaný v archových strojích používat ve stejném typu tiskařského stroje, a proto nejsou vzájemně zaměnitelné. Je třeba poznamenat, že všechny strany souhlasily s tím, že uvedené dva druhy papíru se od sebe odlišují pevností povrchu a pevností v tahu.
(19)
Navíc uvedená strana tvrdila, že odběratelé považují bezdřevý natíraný papír ve formě listů (archů), kotoučů určených k rozřezání a kotoučů pro kotoučové stroje za jeden jediný trh, a proto jsou distribuční kanály stejné. Rozdílné technické vlastnosti se odrážejí jen v malých cenových rozdílech u těchto skupin výrobků.
(20)
Šetření však odhalilo, že uvedené dva typy kotoučů jsou nezaměnitelné také z ekonomického hlediska, protože kotouče určené pro kotoučový tisk se používají při velkoobjemovém tisku a obvykle se vyrábějí na zakázku a vyžadují dodání v přesně určenou dobu, a proto nejsou tyto výrobky skladovány zprostředkovateli, nýbrž jsou zasílány přímo konečným uživatelům, tzn. že se také prodávají prostřednictvím odlišného distribučního kanálu než kotouče používané při archovém tisku. Odlišný výrobní postup a odlišné úspory z rozsahu při tisku se odrážejí ve výrazných cenových rozdílech.
(21)
Na tomto základě byla tato tvrzení zamítnuta.
(22)
Stejná strana tvrdila, že pevnost v tahu není vhodnou technickou vlastností pro odlišení těchto výrobků, protože tato zkouška je obecného charakteru a výsledky zkoušky kromě toho mohou být ovlivněné vlhkostí zkoušeného papíru. Tato strana dále tvrdila, že na základě některých dalších zkoušek provedených na vzorku bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk (včetně výrobků vyráběných výrobním odvětvím Unie) je zřejmé, že tyto výrobky nespadají do současné definice výrobku, což by dokazovalo, že kritérium „pevnosti v tahu“ není na odlišení bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru používaného pro archový tisk vhodné. Za prvé, v souvislosti s tvrzením, že vlhkost papíru může způsobit, že výsledky zkoušky podle normy ISO 3783:2006 nejsou spolehlivé, nebyl předložen žádný důkaz. Za druhé, pokud jde o provádění zkoušek na vzorcích bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk, tyto zkoušky nebyly provedeny nezávislým expertem a spolehlivost a objektivnost těchto zkoušek se proto považovaly za nedostatečné k tomu, aby byl na jejich základě učiněn jakýkoliv závěr. Pevnost v tahu se tedy předběžně považovala za spolehlivou technickou vlastnost pro odlišení bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru používaného pro archový tisk.
(23)
V průběhu šetření některé zúčastněné strany také tvrdily, že z rozsahu šetření by měly být vyloučeny vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka (dle definice v následujícím bodě odůvodnění). Tvrdily, že vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka mají odlišné fyzikální vlastnosti, například několik vrstev, vyšší tuhost a nižší hustotu, a že je konečné použití těchto výrobků odlišné, neboť se obvykle používají pro výrobu skládačkových krabic a obalových materiálů. Tyto strany nakonec tvrdily, že jednovrstvý papír, kartón a lepenku a vícevrstvý papír, kartón a lepenku lze navzájem snadno rozlišit podle jejich fyzického vzhledu.
(24)
Vícevrstvý papír, kartón a lepenka, definované ve vysvětlivkách k harmonizovanému systému k číslu 4805, jsou výrobky získané stlačením dvou či více vrstev vlhké buničiny, z nichž alespoň jedna má jiné vlastnosti než ostatní. Tyto rozdíly mohou být způsobeny vlastnostmi použité buničiny (např. recyklovaný odpad), výrobním postupem (např. mechanický či chemický), nebo stupněm zpracování (např. nebělené, bělené nebo barvené), má-li buničina stejné vlastnosti a je-li vyrobena stejným postupem.
(25)
Šetření ukázalo, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka mají skutečně některé odlišné fyzikální a technické vlastnosti, konkrétně mají několik vrstev buničiny, což jim poskytuje větší tuhost. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka se vyrábí odlišným výrobním postupem, který vyžaduje jiný papírenský stroj, než který se používá při výrobě bezdřevého natíraného papíru, jelikož se při výrobním postupu navrství několik vrstev buničiny do podoby jediného výrobku. A konečně, vícevrstvý papír, kartón a lepenka slouží k odlišným účelům (hlavně jako obalový materiál) ve srovnání s bezdřevým natíraným papírem, který se používá pro vysoce kvalitní tisk propagačních materiálů, časopisů apod. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka definované ve 24. bodě odůvodnění se proto předběžně považují za výrobek, který není dotčeným výrobkem. V důsledku toho se uvedené kódy KN, které se vztahují na dovoz vícevrstvého papíru, kartónu a lepenky, předběžně vyjímají z oblasti působnosti šetření.
(26)
A konečně, jeden čínský výrobce tvrdil, že tzv. „lepenka“ (nebo také „kartón“), by měla být vyloučena z oblasti působnosti šetření, protože nespadá pod definici bezdřevého papíru (ať už natíraného, či nikoli) kvůli údajným rozdílům ve své hmotnosti, tloušťce a tuhosti. Bylo zjištěno, že výrazy „lepenka“ a „kartón“ se obvykle používají pro papír obsahující látky o vysoké hustotě, které činí papír obecně těžším, tzn. že „lepenka“ a „kartón“ se běžně definují jako papír o hmotnosti vyšší než 224 g/m2. Šetření však odhalilo, že rozdíl v hmotnosti nemá významný dopad na zbývající fyzikální a technické vlastnosti a konečná užití, jež by lepenku/kartón odlišily od dotčeného výrobku. Rovněž je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, veškerý bezdřevý natíraný papír o hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, byl výslovně zahrnut do definice dotčeného výrobku. Proto se lepenka/kartón předběžně považuje za dotčený výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(27)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v USA, které předběžně sloužily jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na trhu Unie výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(28)
Pouze dvě skupiny vyvážejících výrobců v ČLR se přihlásily a odpověděly na žádost o poskytnutí údajů týkajících se výběru vzorku, která byla součástí oznámení o zahájení. Jedna skupina (Chenming) zastupuje 2 vyvážející výrobce ve spojení, zatímco druhá skupina (APP) zastupuje 4 vyvážející výrobce ve spojení. Spolupracující vyvážející výrobci představují celkový vývoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Za těchto okolností Komise rozhodla, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem ke skutečnosti, že se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přihlásili pouze čtyři výrobci v Unii, však bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Čtyři spolupracující výrobci byli považováni za reprezentativní (při pokrytí 61 % celkové výroby) pro výrobní odvětví Unie definované v 77. bodě odůvodnění. Informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi byly ověřeny na místě a byly použity pro analýzu mikroekonomických ukazatelů, jak je uvedeno v 90. bodě odůvodnění.
3.3 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(30)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Pro spolupracující vyvážející výrobce v ČLR byla použita obecná metodika uvedená níže.
4.2 Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní signály bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu;
5)
převody měn se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(33)
Pouze jedna skupina vyvážejících výrobců (tj. APP) v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Tato zúčastněná strana předložila 33 formulářů žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství s odkazem na své čtyři vyvážející výrobce ve spojení a řadu dalších společností ve spojení, které se podílejí na výrobě dotčeného výrobku, tzn. celulózek, chemiček, lesních společností (výrobců z dodavatelského odvětví) a domácích obchodních společností.
(34)
Vzhledem k vysokému počtu žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo považováno za vhodné omezit inspekce na místě za účelem předběžného šetření na čtyři vyvážející výrobce z této skupiny.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách čtyř vyvážejících výrobců ve spojení si ověřila veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Bylo konstatováno, že zacházení jako v tržním hospodářství by nemělo být přiznáno, neboť žádný z nich nesplňuje první, druhé a třetí kritérium stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Pokud jde o kritérium č. 1, byly zjištěny nesrovnalosti týkající se obchodních rozhodnutí a nákladů. Bylo zjištěno, že v mnoha případech neexistuje žádný doklad o platbách za převod akcií společností. Kromě toho příspěvky buď od státem vlastněných akcionářů, nebo od subjektů ve spojení ve formě stálých aktiv nebo pozemků a výdajů převedených na akcie nebyly nezávisle ohodnoceny. A konečně, v jednom případě byly akcie z jednoho státem vlastněného akcionáře převedeny na jednu ze společností skupiny APP za netržní cenu. Pokud jde o náklady, šetření ukázalo, že vzhledem k metodice, kterou skupina používala k evidenci surovinových vstupů, chybí doklady o nákladech na pořízení hlavních surovinových vstupů. V důsledku toho bylo konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 1.
(38)
Pokud jde o kritérium č. 2, bylo zjištěno, že byly přehlíženy zásadní principy Mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 1 (tzn. akruální princip, vzájemné započítávání, nedostatek obezřetnosti a přesnosti zachycení transakcí), a to jak v účtech, tak v jejich auditu, což zpochybnilo spolehlivost účetnictví společností. V důsledku toho bylo konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 2.
(39)
Pokud jde o kritérium č. 3, šetření odhalilo existenci významných zkreslení ohledně práv k užívání pozemků, která se týkají čtyř vyvážejících výrobců ve spojení. Tato zkreslení vedou k závěru, že práva k užívání pozemků nejsou udělována a spravována v souladu s podmínkami tržního hospodářství. Na místě bylo také zjištěno, že existují výrazná zkreslení týkající se poskytování půjček ze strany čínského bankovního/finančního sektoru čtyřem vyvážejícím výrobcům. Většina půjček byla poskytnuta bankami s významným majetkovým podílem státu, přičemž existují jasné náznaky, že finanční instituce při určování úvěruschopnosti skupiny zohlednily obecné státní průmyslové politiky, což vedlo k poskytování půjček společnostem, které byly ve špatné finanční situaci. Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem bylo tudíž konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 3.
(40)
Skupina APP a výrobci v Unii dostali příležitost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit.
(41)
Výrobci v Unii s výše uvedenými zjištěními souhlasili. Zpochybnili rovněž tvrzení čínské vyvážející skupiny, pokud jde o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť Komise současně provádí antisubvenční šetření.
(42)
Čínská vývozní skupina s výše uvedenými zjištěními nesouhlasila.
(43)
Pokud jde o kritérium č. 1, uvedla, že převod akcií společností skupiny a platby za tento převod nejsou pro toto kritérium rozhodující, jelikož toto kritérium vyžaduje, aby společnosti přijímaly obchodní rozhodnutí v reakci na tržní signály. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nedostatky zjištěné při posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství (tj. neexistence dokladů o platbách za převody akcií, nepřiměřeně nízké částky zaplacené státem vlastněným akcionářům za převod akcií, neexistence nezávislého ohodnocení aktiv, jimiž jednotlivé subjekty přispěly do společného jmění) skutečně mají dopad na podnikatelská rozhodnutí. Skutečnost, že se společnost může vyhnout platbám za převody akcií, používat podhodnocená nebo nadhodnocená aktiva ve svém akciovém kapitálu a provádět se státem vlastněnými společnostmi převody akcií, které nemají hospodářské vysvětlení nebo zdůvodnění, má skutečně přímý dopad na její finanční situaci a její schopnost přijímat rozhodnutí v reakci na tržní signály.
(44)
Co se týče surovin, bylo namítnuto, že Komise měla prošetřit, zda dodavatelé surovin pro čínskou skupinu nakupovali své vstupy za tržní ceny. Rovněž bylo uvedeno, že zjištění Komise jsou chybná. V této souvislosti je třeba poznamenat, že šetření prokázalo, že je prakticky nemožné zpětně zjistit, co skupina platí za nákupy jakéhokoli druhu surovin.
(45)
Pokud jde o kritérium č. 2, bylo namítnuto, že EU uznala čínské účetní standardy (GAAP) jako rovnocenné se standardy IFRS/IAS. V této souvislosti je třeba poznamenat, že posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se provádí v souladu s IAS, a nikoli s čínskými účetními standardy. V každém případě, a zejména s ohledem na tvrzení o rovnocennosti obou souborů standardů, by bylo normální předpokládat, že nedostatky zjištěné v této souvislosti měly být zdůrazněny auditorem. Skupina APP zpochybnila, že její společnosti porušují prvky pravidel IAS uvedené v hodnocení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství (akruální princip, zásada přesného zachycení transakcí a vzájemné započítávání). Předložené připomínky nicméně nenarušily zjištění stávajícího šetření.
(46)
Pokud jde o kritérium č. 3, a zejména o práva k užívání pozemků, bylo namítnuto, že toto kritérium se týká výrazných zkreslení přenesených z netržního systému, a nikoli státních zásahů takového druhu, který je běžný v zemích s tržním hospodářstvím. Bylo tedy uvedeno, že zkreslení zjištěná v souvislosti s přidělováním práv k užívání pozemků nejsou specifická jen pro ČLR, nýbrž existují i v Evropě, jelikož se jedná o omezení uložená orgány, jejichž úlohou je přilákat investory a zajistit, aby investice byly v souladu s příslušnými regulatorními požadavky. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v žádném případě není účelem šetření zjistit, zda by mohla existovat nějaká zkreslení v Unii. Šetřením se navíc zjistilo, že přidělování pozemků přímo souviselo se sadou přísných pravidel (co se týče podmínek pronájmu a sazeb nájemného) vyplývajících přímo z bývalého netržního systému. Tato pravidla popisují centrálně plánovaný systém, který není v souladu s principy tržního hospodářství.
(47)
Pokud jde o půjčky, bylo namítnuto, že zjištění Komise jsou spekulativní. V tomto ohledu je třeba připomenout, že šetření zjistilo jednoznačnou souvislost mezi schopností skupiny dosáhnout bankovního financování a plněním cílů stanovených čínským centrálně plánovaným hospodářským systémem. Bylo také uvedeno, že zkreslení zjištěná Komisí mohou spočívat nanejvýš v subvencích. Byla tudíž vznesena námitka, že jelikož současně probíhá antisubvenční šetření, nemohou být tyto údajné subvence důvodem pro zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v rámci posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství bylo zjištěno, že existují zkreslení, co se týče poskytování půjček čínským bankovním/finančním sektorem. Jedná se o zkreslení přenesené z netržního hospodářského systému, které nemá žádnou souvislost s tím, zda by mohl být dopad těchto skutečností považován za napadnutelné subvence, či nikoli.
(48)
V průběhu předběžného šetření skupina APP předložila vyjádření, v nichž tvrdí, že této skupině čínských vyvážejících výrobců musí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, aby se zabránilo dvojímu započítání společně se současně probíhajícím antisubvenčním šetřením. Bylo namítnuto, že poskytování státních subvencí je součástí posouzení ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, má vliv na zjištění při tomto posuzování, a bude tudíž řešeno v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Na podporu těchto tvrzení dotyčná zúčastněná strana rovněž odkázala na zásadu proporcionality a právo na řádnou správu.
(49)
Tuto námitku je nutno zamítnout z následujících důvodů. Za prvé je třeba poznamenat, že kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou jasně stanovena v základním nařízení a jsou vyjmenována ve 32. bodě odůvodnění výše. Skutečnost, že v současné době probíhá antisubvenční šetření, nezbavuje orgán provádějící šetření jeho povinnosti zajistit, aby byly splněny podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Za druhé, otázka „dvojího započítání“ antidumpingového a vyrovnávacího cla se řídí ustanoveními příslušných právních předpisů EU, zejména čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (3), a není závislá na tom, zda je, či není dotčenému vývozci přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V každém případě, jelikož je navrhované prozatímní antidumpingové clo pro všechny spolupracující čínské subjekty založeno na úrovni pro odstranění újmy, a nikoli na dumpingovém rozpětí, jakákoli námitka ohledně dvojího započtení je neplatná.
(50)
U dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvou lepenku uvedenou v 23. bodě odůvodnění výše. V tomto ohledu je třeba připomenout, že bylo předběžně konstatováno, že vícevrstvá lepenka by měla být z definice výrobku, který je předmětem stávajícího šetření, vyloučena. Pokud by tudíž bylo prozatímní zjištění ohledně definice výrobku potvrzeno, nebude se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství na tyto dva vyvážející výrobce ve spojení pro toto řízení vztahovat.
(51)
V souladu s praxí EU, pokud jedna společnost ve spojení, která souvisí s výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nemá nárok na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat ani příslušné skupině společností ve spojení. Proto se konstatuje, že společnostem patřícím do skupiny APP nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat.
4.3 Individuální zacházení
(52)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(53)
O individuální zacházení požádaly obě čínské skupiny vyvážejících výrobců (tj. APP a Chenming).
(54)
Na základě dostupných informací ověřených během inspekcí na místě bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobci jak ze skupiny APP, tak ze skupiny Chenming splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(55)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně stanoví, že příslušným spolupracujícím vyvážejícím výrobcům by mohlo být přiznáno individuální zacházení.
4.4 Běžná hodnota
4.4.1 Srovnatelná země
(56)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutno u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty na trhu třetí země s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(57)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR hodlá jako vhodnou srovnatelnou zemi použít USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(58)
Jedna skupina spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zaslala své připomínky vyjadřující skepsi, pokud jde o použití USA jako vhodné srovnatelné země, a navrhla jako alternativu Thajsko. Pokud jde o USA, bylo namítnuto, že jeden z výrobců v USA je pravděpodobně společností ve spojení s jedním z žadatelů v EU. Bylo rovněž uvedeno, že výrobci v USA jsou zapojeni do souběžně probíhajícího řízení proti stejnému čínskému výrobku, že výrobci v USA jsou silně subvencováni a že mají zastaralé vybavení.
(59)
Komise požádala všechny zúčastněné strany o připomínky k návrhu této zúčastněné strany. Výrobci v Unii s použitím Thajska jako vhodné srovnatelné země nesouhlasili a zpochybnili argumenty čínské strany, pokud jde o výrobce v USA. Thajská společnost uvedená v podání čínské strany byla oslovena, avšak spolupráci při šetření písemně odmítla. Žádný jiný vyvážející výrobce dotčeného výrobku v Thajsku nebyl znám.
(60)
Komise požádala o spolupráci výrobce v USA. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány třem známým společnostem uvedeným v podnětu a členům příslušného sdružení výrobců papíru. Z oslovených společností pouze jeden výrobce předložil informace nezbytné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření.
(61)
Šetřením bylo zjištěno, že USA mají konkurenční trh s obdobným výrobkem. Skutečnost, že USA uložily antidumpingové a vyrovnávací clo na dovoz papírových výrobků z ČLR, nelze považovat za důvod proti použití USA jako srovnatelné země, jelikož v uvedené zemi existuje dostatečná úroveň hospodářské soutěže. Pokud jde o tvrzení ohledně subvencování a zastaralého zařízení v USA, je třeba poznamenat, že tato tvrzení musela být zamítnuta, jelikož na jejich podporu nebyl předložen žádný konkrétní důkaz a neexistují žádné relevantní ověřitelné informace. Pokud jde o vztah mezi spolupracujícím výrobcem v USA a společností jednoho výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že v tomto ohledu je rozhodující, že vztahy mezi spolupracujícím výrobcem v potenciální srovnatelné zemi a společností v Unii nemají vliv na údaje o běžné hodnotě. Šetření neprokázalo žádný takový vliv, co se týče informací získaných v USA.
(62)
Šetření dále odhalilo, že objem výroby spolupracujícího výrobce v USA představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie, a tudíž je tato výroba, pokud jde o objem, reprezentativní. Co se týče kvality, technických specifikací a standardů obdobného výrobku v USA, nebyly ve srovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné výrazné celkové rozdíly. Proto byl trh USA považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(63)
Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem bylo předběžně konstatováno, že USA představují vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.4.2 Stanovení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní, co se týče objemu, ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR.
(66)
Rovněž se zkoumalo, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, přičemž byl za tímto účelem stanoven podíl ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. Jelikož objem ziskového prodeje obdobného výrobku u každého druhu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo byla vážená průměrná cena u daného druhu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje na domácím trhu během období šetření.
(67)
Je třeba poznamenat, že spolupracující výrobce v USA během období šetření vyráběl a prodával na trhu v USA všechny druhy obdobného výrobku.
4.5 Vývozní cena
(68)
Co se týče skupiny APP, je nutno poznamenat, že u dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvou lepenku uvedenou ve 23. bodě odůvodnění výše. V tomto ohledu je třeba připomenout, že bylo předběžně konstatováno, že vícevrstvá lepenka by měla být z definice výrobku, který je předmětem stávajícího šetření, vyloučena. Údaje o vývozních cenách poskytnuté těmito dvěma společnostmi byly tudíž z výpočtu dumpingu vyloučeny.
(69)
Vyvážející výrobci uskutečňovali vývoz do Unie i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, nebo ii) prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Unii.
(70)
Pokud vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, byla vývozní cena stanovena na základě cen výrobku v okamžiku, kdy jej tyto obchodní společnosti ve spojení prodaly do Unie, tzn. nezávislému odběrateli, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.
(71)
Pokud vývoz do Unie probíhal prostřednictvím jedné obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny početně zjištěny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za které byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým odběratelům v Unii. Přitom bylo přihlédnuto ke všem nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku dosaženého v Unii dovozní společností během období šetření. Pokud jde o ziskové rozpětí, nemohl být použit skutečný zisk obchodníka ve spojení, neboť tyto ceny byly v důsledku vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a obchodníkem ve spojení nespolehlivé. Příslušné ziskové rozpětí tak bylo stanoveno na přiměřené úrovni, mnohem níže než jaká je míra zisku uvedená ve 155. bodě odůvodnění, jejíž dosažení by bylo možno u tohoto druhu obchodních operací běžně očekávat.
4.6 Srovnání
(72)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(73)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. U vyvážejících výrobců v ČLR, kteří byli zařazeni do šetření, byly tam, kde to bylo na místě a odůvodněné, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění, v nákladech na úvěry, ve slevách na konci roku, v provizích, v reklamacích z důvodu jakosti a v bankovních poplatcích.
4.7 Dumpingové rozpětí
(74)
Dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty v členění podle druhů výrobku s váženým průměrem vývozní ceny v členění podle druhů výrobku, jak je stanoveno výše.
(75)
Na základě výše uvedené metodiky byla určena následující prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
(76)
Z informací z podnětu a od spolupracujících čínských vyvážejících výrobců je patrné, že v ČLR existují i další známí výrobci dotčeného výrobku. Nicméně s ohledem na skutečnost, že uvedený objem vývozu byl shledán vyšším než údaj o dovozu získaný z Eurostatu, byla úroveň spolupráce považována za vysokou a celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR bylo stanoveno za použití dumpingového rozpětí stanoveného u spolupracujících společností s nejvyšší individuální celní sazbou, tj. 63 %.
5. VÝROBCI V UNII
5.1 Výroba v Unii
(77)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek 14 známých výrobců a někteří další velmi malí výrobci v Unii. Odhaduje se, že údaj poskytnutý sdružením CEPIFINE představuje 98 % výroby výrobců v Unii. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 5 270 000 tun. Výrobci v Unii tvořící celkovou výrobu Unie představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(78)
Výroba bezdřevého natíraného papíru je energeticky a kapitálově náročná. Z tohoto důvodu se uplatňují úspory z rozsahu, které vysvětlují koncentraci výroby do několika velkých společností, doplněných o menší výrobce, kteří se zaměřují na zeměpisně blízké trhy. Většinu trhu Unie pokrývá pět podobně velkých výrobců s výrobními závody po celé Evropě. Velká část bezdřevého natíraného papíru představuje výrobek komoditního typu, s nímž se obchoduje hlavně prostřednictvím obchodníků a velkoobchodníků s papírem. Tyto distribuční kanály se vyznačují vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek.
(79)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do oblasti působnosti tohoto šetření. Na základě tohoto tvrzení by podle této strany nemělo výrobní odvětví Unie, které podalo podnět, ve stávajícím řízení dostatečně silnou pozici. Vzhledem k závěrům uvedeným ve 20. a 22. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou dva různé výrobky, muselo být toto tvrzení zamítnuto.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba byla stanovena na základě těchto údajů:
-
údaje Eurostatu o dovozu ze třetích zemí, náležitě upravené na základě informací poskytnutých výrobci Unie ohledně výrobků, na které se nevztahuje toto řízení. Šetřením bylo na základě předložených dokladů zjištěno, že tyto předpoklady byly přiměřené a oprávněné,
-
ověřená výše celkového objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR na trh Unie, jelikož bylo zjištěno, že vykázaný objem vývozu je vyšší než údaje o dovozu získané z Eurostatu,
-
celkový prodej všech výrobců v Unii na trhu Unie zjištěný na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(81)
Na tomto základě byla celková spotřeba v Unii zjištěna takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
2009/OŠ
Tuny
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Index
100
104
101
86
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník, upravené údaje Eurostatu a údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(82)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 14 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve mezi lety 2006 a 2007 vzrostla o 4 %, načež mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesla o 18 %. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v první polovině roku 2009 v důsledku hospodářského útlumu.
6.2 Dovoz do Unie z ČLR
(83)
Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že ověřená výše celkového objemu prodeje dotčeného výrobku uskutečněného spolupracujícími vývozci z ČLR na trhu Unie byla vyšší než údaje o objemu dovozu vykázané Eurostatem. Jelikož byly ověřené informace považovány za přesnější než dostupné statistické údaje, byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě ověřených informací poskytnutých spolupracujícími společnostmi. Objem prodeje spolupracujících společností, u nichž bylo zjištěno, že v posuzovaném období vyvážely pouze vícevrstvou lepenku, byl z celkového dovozu vyloučen, protože bylo předběžně konstatováno, jak je vysvětleno ve 24. bodě odůvodnění, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka by neměly být považovány za dotčený výrobek. Jelikož se údaje o dovozu dotčeného výrobku týkají pouze dvou společností, bylo z důvodu zachování jejich důvěrné povahy považováno za vhodné vykázat je v podobě indexu.
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
Celkový dovoz z ČLR
2006
2007
2008
2009/OŠ
Objemy (index)
100
218
212
283
Podíl na trhu (index)
100
210
209
329
Ceny (v EUR/t)
677
661
657
621
Index
100
98
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Objem celkového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl téměř na trojnásobek. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl z přibližně 1 % v roce 2006 na více než 4 % v období šetření. To je nutno posuzovat na pozadí klesající spotřeby, která se ve stejné době snížila o 14 %. Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 8 %.
6.2.1 Cenové podbízení
(85)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu.
(86)
Jak je vysvětleno v 28. bodě odůvodnění, spolupráce ze strany čínských vývozců byla velmi intenzivní a má se za to, že pokrývá celkový objem vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem k tomu, že u dvou čínských vyvážejících výrobců, kteří se původně přihlásili, bylo shledáno, že dotčený výrobek na trh Unie nevyvážejí, jak je vysvětleno ve 50. bodě odůvodnění, nebyl dovoz jejich výrobků vzat pro účely analýzy cenového podbízení v úvahu.
(87)
Srovnání ukázalo, že v období šetření byl dotčený dumpingový výrobek z ČLR prodáván v Unii za ceny, které byly průměrně o 5,6 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii. Úroveň rozpětí cenového podbízení je třeba posuzovat na pozadí vysoké úrovně transparentnosti cen podporované cenovými nabídkami, která je pro distribuční trh s bezdřevým natíraným papírem charakteristická.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie a spolupracujících výrobců v Unii
6.3.1 Předběžné poznámky
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo šetření dopadů dumpingového dovozu na výrobce v Unii posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobců v Unii od roku 2006 do konce období šetření.
(89)
Makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(90)
Analýza mikroekonomických prvků (průměrných jednotkových cen, zaměstnanosti, mezd, produktivity, zásob, ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic, schopnosti získávat kapitál) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, a to na základě informací, které byly od nich obdrženy a řádně ověřeny.
(91)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jeden ze spolupracujících výrobců plně nespolupracoval, neboť prý byl ve spojení s jiným výrobcem v Evropské unii prostřednictvím 1) akciového podílu a 2) společného podniku (joint venture) spočívajícího v dohodách o výhradním prodeji a dodávkách surovin. Šetřením se však potvrdilo, že akciový podíl daného výrobce z EU je zanedbatelný a nachází se pod hranicí stanovenou v článku 143 prováděcího předpisu k celnímu kodexu (4). Dohody mezi těmito dvěma společnostmi kromě toho neobsahují žádné prvky, na jejichž základě by se dal vyvodit závěr, že vztah mezi těmito společnostmi přesahuje běžný obchodní vztah kupujícího a prodávajícího.
6.3.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.3.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009/OŠ
Výroba (v tunách)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Index
100
102
98
80
Kapacita (v tunách)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Index
100
100
98
89
Využití kapacity
92 %
94 %
93 %
83 %
Index
100
102
101
90
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(92)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 20 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie mezi léty 2006 a 2008 přibližně o 1 % klesla výroba výrobního odvětví Unie v této době o 2 %, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření významně klesla v návaznosti na pokles spotřeby Unie.
(93)
Od roku 2000 vynaložili výrobci v Unii zásadní restrukturalizační úsilí zaměřené na řešení nadměrné strukturální kapacity. Prostřednictvím konsolidace a uzavírání papíren snížilo výrobní odvětví Unie svou kapacitu výroby bezdřevého natíraného papíru mezi rokem 2006 a obdobím šetření přibližně o 770 000 tun, tj. o 11 %.
(94)
I přes pokles celkové kapacity se míra využití ještě více snížila, a to z 92 % v roce 2006 na 83 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v době od roku 2008 do období šetření. Je třeba poznamenat, že vysoké využití kapacity je důležitým faktorem pro dlouhodobou životaschopnost výrobců papíru, a to v důsledku vysokých investic do stálých aktiv. Proto byla míra využití kapacity během období šetření považována za nízkou.
6.3.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(95)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009/OŠ
Objem prodeje (v tunách)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Index
100
102
99
81
Podíl na trhu
93 %
91 %
91 %
88 %
Index
100
98
98
95
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(96)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla mezi léty 2006 a 2007 o 4 % (viz 81. bod odůvodnění výše), objem prodeje dotčeného výrobku uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl během téže doby jen o 2 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo ze zvýšené spotřeby v tomto období v plném rozsahu těžit. A kromě toho, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření spotřeba v Unii klesla o 15 %, objem prodeje všech výrobců v Unii se snížil ještě víc, a sice o 18 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se po malém zvýšení v roce 2007 v důsledku toho trvale a významně snižoval, což se projevilo snížením podílu na trhu během posuzovaného období o 5 procentních bodů.
6.3.2.3 Růst
(97)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 19 % daleko výraznější než 14 % pokles spotřeby Unie. V důsledku toho také významně poklesl o 5 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.2.4 Velikost dumpingových rozpětí
(98)
Prozatímní dumpingová rozpětí pro ČLR, uvedená výše v oddílu o dumpingu, jsou významná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3.3 Údaje týkající se spolupracujících výrobců v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.3.1 Průměrné jednotkové ceny spolupracujících výrobců v Unii
(99)
Průměrné prodejní ceny ze závodu, za něž spolupracující výrobci v Unii prodávali dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, se v roce 2007 zvýšily, poté se snížily a do roku 2009 se vrátily téměř na stejnou úroveň jako na začátku posuzovaného období. Celkově zůstaly ceny bezdřevého natíraného papíru v průběhu let stabilní.
Tabulka 5
Ceny výrobců v Unii
Ceny výrobců v Unii
2006
2007
2008
2009/OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
692
717
691
695
Index
100
104
100
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.3.2 Stav zásob
(100)
Zásoby v období šetření představovaly asi 10 % objemu výroby. Stav zásob spolupracujících výrobců v Unii se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, a to zejména mezi léty 2006 a 2007 a později mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Toto zvyšování se pozoruhodně časově shodovalo s prudkým nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 6
Stav zásob
Stav zásob
2006
2007
2008
2009/OŠ
Zásoby (v tunách)
278 265
298 547
296 387
318 489
Index
100
107
107
114
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.3.3 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
Zaměstnanost
Zaměstnanost
2006
2007
2008
2009/OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Mzdové náklady (v EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 735
Index
100
102
105
109
Produktivita (v jednotkách/FTE)
453
478
486
457
Index
100
106
107
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(101)
V důsledku uzavření některých papíren a konsolidace spolupracujících výrobců v Unii se během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížil, a to o 11 % (téměř 900 pracovních míst). Je třeba poznamenat, že uvedené údaje o zaměstnanosti pro období šetření jsou zkreslené o počet zaměstnanců, jež získal jeden ze spolupracujících výrobců v Unii na začátku období šetření. Pokud by se nezohlednil vliv této akvizice na uvedený ukazatel, pokles zaměstnanosti by dosahoval 20 %.
(102)
Nárůstu efektivity bylo dosaženo zvýšením a udržením vysokého výkonu na jednoho zaměstnance dokonce i v době značného propouštění v letech 2007 a 2008. Na návrat produktivity v období šetření na úroveň roku 2006 je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Mzdové náklady trvale rostly, přičemž za posuzované období se zvýšily celkem o 10 %.
6.3.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
Tabulka 8
Ziskovost
2006
2007
2008
2009/OŠ
Ziskovost
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Změna (100 = 2006)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Peněžní tok (v tisících EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Index
100
81
66
129
Investice (v tisících EUR)
151 900
151 027
127 845
98 220
Index
100
99
84
65
Návratnost investic
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Změna (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Spolupracující výrobci v Unii utrpěli v letech 2006 až 2008 ztráty a finanční situace se začala zlepšovat teprve v roce 2009, kdy světová cena buničiny, která je hlavní surovinou, výrazně klesla v důsledku hospodářského útlumu. Snížení cen buničiny v roce 2009 dosáhlo 19 % z průměrné ceny v roce 2008, což bylo považováno za mimořádně velký pokles, který přímo přispěl ke zlepšení finanční situace v období šetření.
(104)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobců samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok mimořádné zvýšení v období šetření díky klesajícím cenám buničiny. Návratnost investic vykázala nepříznivý vývoj v souladu se zápornými výsledky zisku dosaženými spolupracujícími výrobci v Unii do roku 2008 a kladným trendem během období šetření v důsledku mimořádných úspor nákladů díky nízkým cenám buničiny.
(105)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se schopnost spolupracujících výrobců v Unii investovat snížila, jelikož se během posuzovaného období s výjimkou období šetření výrazně zhoršil peněžní tok. V důsledku toho investice během posuzovaného období klesly o 35 % a omezily se na instalaci kogeneračních zařízení, která výrobcům v Unii pomohla zmírnit vliv neustále rostoucích nákladů na energii.
6.3.3.5 Schopnost získávat kapitál
(106)
Papírenský průmysl se obecně vyznačuje vysokou zadlužeností spojenou s významnými investicemi do stálých aktiv. V důsledku ztrát utrpěných během převážné části posuzovaného období byla narušena také schopnost spolupracujících výrobců v Unii získávat kapitál a financovat své aktivity za přiměřených finančních nákladů. Tak tomu bylo zejména v roce 2008, kdy musel být jeden ze spolupracujících výrobců v Unii refinancován při významné výši rizikové prémie, zatímco nejmenší spolupracující výrobce se v roce 2008 dostal do platební neschopnosti a převzal jej jiný výrobce v Unii.
6.4 Závěr o újmě
(107)
Šetření prokázalo, že se během posuzovaného období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je objem výroby (-20 %), využití kapacity (-10 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-19 %), a podíl na trhu (-5 procentních bodů). Kromě toho byly až do roku 2008 vážně postiženy ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je návratnost investic a ziskovost. Náhlé zvýšení ziskovosti v období šetření bylo způsobeno čistě dočasným a výjimečným poklesem světových cen buničiny v období šetření. Je třeba poznamenat, že i během období šetření byla míra ziskovosti velmi nízká a nebyla považována za faktor, který by mohl změnit závěr, že spolupracující výrobci v Unii byli ve velmi slabé finanční pozici.
(108)
Šetření také ukázalo, že výše uvedený obraz újmy lze vysvětlit zejména skutečností, že i přes své restrukturalizační úsilí a zlepšení produktivity nebyli spolupracující výrobci v Unii schopni zvýšit své ceny bezdřevého natíraného papíru nad úroveň pokrývající náklady. Je to způsobeno hlavně cenovým podbízením ze strany čínských vývozců během období šetření, které má významný vliv na trhu, kde je vysoká transparentnost cen. V období šetření se spolupracujícím výrobcům v Unii podařilo snížit své výrobní náklady prostřednictvím dalšího zlepšování produktivity a v důsledku poklesu cen buničiny, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Jelikož se zlepšila rovnováha nabídky a poptávky na trhu v důsledku snahy výrobců řešit strukturální nadbytek kapacity prostřednictvím konsolidace a uzavírání výrobních závodů, mohly být ceny bezdřevého natíraného papíru udržovány na stabilní úrovni. Spolupracující výrobci v Unii však nebyli schopni zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla takové míry ziskovosti, které jsou nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(109)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, jedna strana tvrdila, že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do rozsahu působnosti současného šetření. Na základě tohoto tvrzení strana uvedla, že vynětím tohoto výrobku ze stanovení podstatné újmy a analýzy trendů se zkreslil obraz o újmě. Na základě závěrů uvedených ve 20. a 22. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou různé výrobky, však bylo toto tvrzení zamítnuto.
(110)
Stejná strana tvrdila, že pohlcení jednoho výrobce v Unii jedním ze spolupracujících výrobců v Unii v roce 2008 bylo důkazem, že tento spolupracující výrobce v Unii je v poměrně dobrém stavu. Za prvé je třeba poznamenat, že podstatná újma se posuzuje na základě situace výrobního odvětví Unie, a nikoli na základě konkrétní situace jediného výrobce. Jak je uvedeno v 107. bodě odůvodnění výše, většina ukazatelů újmy vykázala během sledovaného období záporný trend prokazující zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Akvizice byla navíc považována za součást restrukturalizačního úsilí výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. V každém případě je třeba poznamenat, že při analýze makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, objem prodeje a podíl na trhu, měla tato akvizice neutrální účinek, jelikož makroekonomické ukazatele se posuzují s ohledem na všechny výrobce v Unii tvořící výrobní odvětví Unie definované v 77. bodě odůvodnění. Jinými slovy, tyto faktory by měly v případě změny vlastnictví zůstat celkově nezměněné.
(111)
Na základě výše uvedených skutečností se předběžně konstatuje, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(112)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly zkoumány i další známé činitele jiné než dumpingový dovoz, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
7.2 Účinek dumpingového dovozu
(113)
Je třeba poznamenat, že trh Unie s bezdřevým natíraným papírem se vyznačuje vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek. Bezdřevý natíraný papír je navíc výrobkem komoditního typu a neumožňuje významné cenové rozdíly mezi různými zdroji. Velká část výrobků se prodává prostřednictvím obchodníků, kteří nutí výrobní odvětví Unie udržovat ceny v souladu s levným a dumpingovým dovozem. Proto mají ceny dováženého bezdřevého natíraného papíru, z něhož 35 % pocházelo během období šetření z ČLR, obecně významný vliv na úroveň cen na trhu Unie.
(114)
Šetření ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl (+ 183 %). Dumpingový dovoz z ČLR se od roku 2006 do roku 2007 nejprve zdvojnásobil, zatímco ceny byly v roce 2007 o 2 % nižší než v předchozím roce. V roce 2008 zůstal dovoz z ČLR stabilní, zatímco průměrné ceny klesly o další 1 %. Objem čínského dovozu (+ 71 %) a jeho podíl na trhu (+ 120 %) v období šetření opět dramaticky vzrostly, přičemž ceny se snížily (- 5 %) a byly nižší než ceny spolupracujících výrobců v Unii o 5,6 %, čímž vyvíjely tlak na ceny na trhu Unie a bránily výrobcům v Unii ve zvýšení jejich cen na ziskovou úroveň.
(115)
Je nutno připomenout, že během posuzovaného období spotřeba v Unii klesla o 14 %. Výrobní odvětví Unie čelilo značnému poklesu objemu prodeje (o 19 %). Tento pokles prodeje však byl mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl ke snížení podílu na trhu o 5 procentních bodů. Čínský dovoz zároveň zvýšil svůj podíl na trhu přibližně o 3 procentní body. To ukazuje, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu z velké části převzal dumpingový dovoz z ČLR.
(116)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit své prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny buničiny dosáhly nejvyšších hodnot. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a snížení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo předběžně konstatováno, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně záporný vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj spotřeby na trhu Unie
(118)
Jak je uvedeno v 82. bodě odůvodnění výše, spotřeba bezdřevého natíraného papíru v Unii se v roce 2007 nejprve zvýšila, načež v roce 2008 a v období šetření klesla. Během posuzovaného období celé výrobní odvětví Unie přišlo o část svého podílu na trhu. Jeden ze spolupracujících vývozců v ČLR tvrdil, že snížení objemu prodeje u výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu bylo způsobeno poklesem spotřeby, který byl důsledkem hospodářské krize a rozšíření elektronických médií.
(119)
Přestože nelze přehlížet, že tento nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2007 a obdobím šetření, ať už byly jeho příčiny jakékoli, měl záporný dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu, stojí rovněž za zmínku, že se čínským vývozcům v téže době a zejména od roku 2008 do roku 2009 podařilo zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku, jejž dumpingový dovoz na trhu způsoboval. Má se tudíž za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především výrazným nárůstem dumpingového dovozu z ČLR a cenovým podbízením uplatňovaným čínskými vývozci, a nikoli klesající spotřebou. Přestože pokles poptávky k újmě přispěl, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi utrpěnou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
7.3.2 Ceny suroviny
(120)
Průměrné výrobní náklady spolupracujících výrobců v Unii se mírně zvýšily (o 2 %) mezi lety 2006 a 2008 a klesly o 5 % v období šetření. Šetření ukázalo, že náklady spolupracujících výrobců v Unii na výrobu bezdřevého natíraného papíru obecně sledovaly stejný trend jako vývoj cen buničiny, jedné z hlavních surovin při výrobě papíru. Průměrná cena buničiny se mezi roky 2006 a 2008 zvýšila o 8 % a poté od konce roku 2008 do posledního měsíce období šetření prudce klesala. Cena buničiny byla v roce 2009 průměrně o 19 % nižší než v předchozím roce.
(121)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možno očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. Až do roku 2008 k tomu však nedocházelo. Výrobci v Unii byli ve skutečnosti nuceni udržovat nízké prodejní ceny, i když ceny buničiny v roce 2008 rostly, aby mohli konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což v té době vedlo k značnému poklesu jejich ziskovosti. V období šetření se situace zlepšila v důsledku abnormálního poklesu cen buničiny, zatímco ceny bezdřevého natíraného papíru se podařilo ve stejné době udržet na stabilní úrovni. Avšak i v tomto výjimečném období stále velmi nízké úrovně zisku nedovolily spolupracujícím výrobcům v Unii zotavit se z dopadů pokračujících dumpingových praktik. Navzdory snížení nákladů na surovinu se skutečně ještě nepodařilo zvýšit cenové hladiny natolik, aby bylo dosaženo solidních ziskových rozpětí nezbytných pro provozovatele této kapitálově náročné výroby.
(122)
Vyslovuje se tudíž předběžný závěr, že dumpingový dovoz z ČLR, který byl levnější než ceny spolupracujících výrobců v Unii, stlačil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícím výrobcům v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryli své náklady nebo dosáhli přiměřené ziskovosti. Vzhledem k tomu, že ceny suroviny v období šetření výrazně klesaly, bylo konstatováno, že nemohly mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie během téže doby utrpělo.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(123)
Vedle dumpingového dovozu byla jakožto jeden ze známých činitelů, které se mohly spolupodílet na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, posuzována rovněž vývozní výkonnost, aby se prokázalo, že dumpingovému dovozu není přičítána možná újma způsobená těmito ostatními faktory. Tato analýza ukázala, že během posuzovaného období vývoz spolupracujících výrobců v Unii určený subjektům, které nejsou ve spojení, představoval důležitou část jejich prodeje (kolem 27 %). Přestože objem vývozu v posuzovaném období rovněž klesl o 9 %, byla ztráta objemu méně výrazná než ztráta objemu prodeje na trhu Unie (19 %). Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou spolupracující výrobci v Unii utrpěli. Vzhledem k tomu, že vývoz hraje důležitou úlohu při udržování vysoké úrovně využití kapacity, aby se pokryly vysoké fixní náklady na investice do strojního zařízení, bylo konstatováno, že ačkoliv se vývozní výkonnost zhoršovala, měl vývoz celkově kladný vliv. V souladu s tím se má za to, že i když snížení vývozní aktivity mohlo přispět k celkovému zhoršení situace výrobního odvětví Unie, na druhé straně zmírnilo ztráty utrpěné na trhu Unie, a tudíž nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(124)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že výrobní odvětví Unie utrpělo výrazný pokles vývozu v důsledku silného kurzu eura vůči americkému dolaru a že újma způsobená tímto činitelem by neměla být přičítána dovozu z ČLR. Jak je uvedeno výše, zhoršení vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, ať už jsou příčiny takového zhoršení jakékoli, není hlavním důvodem újmy, kterou výrobci utrpěli, a nenarušuje tudíž příčinnou souvislost uvedenou ve 117. bodě odůvodnění.
7.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(125)
Vývoj objemu a cen dovozu z jiných třetích zemí od roku 2006 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Dovoz ze třetích zemí
2006
2007
2008
2009/OŠ
Švýcarsko
Dovoz (v tunách)
194 748
191 636
226 736
172 233
Index
100
98
116
88
Podíl na trhu
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Index
100
95
115
103
Cena (v EUR/t)
787
782
758
793
Index
100
99
97
105
Indonésie
Dovoz (v tunách)
19 834
30 714
27 178
49 877
Index
100
155
137
251
Podíl na trhu
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Index
100
149
135
292
Cena (v EUR/t)
855
818
845
681
Index
100
96
99
80
Jižní Korea
Dovoz (v tunách)
45 154
65 251
46 498
46 068
Index
100
145
103
102
Podíl na trhu
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Index
100
139
102
118
Cena (v EUR/t)
562
669
664
618
Index
100
119
118
110
Všechny ostatní země
Dovoz (v tunách)
58 623
70 984
62 844
100 711
Index
100
121
107
172
Podíl na trhu
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Index
100
117
106
199
Cena (v EUR/t)
962
860
914
824
Index
100
89
95
86
Zdroj: Eurostat.
(126)
K hlavním ostatním třetím zemím vyvážejícím bezdřevý natíraný papír na trh Unie patří především Švýcarsko, Indonésie a Jižní Korea. Z vývoje objemů dovozu je patrné, že zvýšení dovozu z ČLR bylo výraznější než z jakékoli jiné z ostatních třetích zemí. Co se týče dovozu ze Švýcarska, ten byl prodáván vždy za podstatně vyšší ceny než výrobky dovážené z ČLR. Podíl švýcarských výrobků na trhu zůstal poměrně stabilní s výjimkou roku 2008, kdy se přechodně zvýšil na více než 4 %, načež v období šetření opět klesl přibližně na úroveň roku 2006. Bezdřevý natíraný papír dovážený ze Švýcarska byl tvořen především výrobou jedné společnosti vlastněné jedním ze spolupracujících výrobců v Unii a vyšší jednotkové ceny mohly být spojeny s různými druhy sortimentní skladby a prodejní struktury. Pokud jde o dovoz z Indonésie, ten se do Unie uskutečňoval také za vyšší ceny než v případě čínských výrobků, s výjimkou období šetření, kdy ceny klesly, velmi pravděpodobně z velké části v důsledku poklesu cen buničiny. Výsledný nárůst dovozu, který však během období šetření zůstal v objemovém vyjádření na nízké úrovni, vedl k podílu na trhu, který v té době také zůstal na nízké úrovni. Dovoz z Jižní Koreje přicházel do Unie v malých množstvích během celého posuzovaného období a podíl na trhu zůstal neměnný. I když byly korejské dovozní ceny srovnatelné s dovozními cenami z ČLR, korejské ceny nevykazovaly trvale klesající tendenci, jak tomu bylo u čínského dovozu po celé posuzované období. Dovoz ze všech dalších zemí měl podstatně vyšší ceny než dovoz z ČLR a objemy dovozu byly nízké.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností se předběžně konstatuje, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.5 Strukturální nadbytek kapacity
(128)
Jeden spolupracující vývozce v ČLR tvrdil, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena jeho nadměrnou kapacitou. Snížení kapacity a konsolidace výrobního odvětví Unie proto nebyly důsledkem čínského dovozu, nýbrž je třeba považovat je za opatření proti nadměrné kapacitě. Šetření však ukázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty v posuzovaném období, a to zejména v roce 2008, navzdory restrukturalizaci výrobců, protože, jak je uvedeno výše ve 113. až 117. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie stále nedokázalo zvýšit své ceny na úroveň přesahující jeho náklady. Tato situace byla způsobena hlavně cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu, který probíhal za ceny nižší, než byly ceny výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
7.4 Závěr o příčinné souvislosti
(129)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež si na trhu Unie za podobné druhy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(130)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým snížením poptávky na trhu Unie mezi rokem 2006 a obdobím šetření a také s nepříznivým vývojem podílu výrobců v Unii na trhu v téže době. Ve stejné době byl zaznamenán nepříznivý vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
(131)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(132)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(133)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro konstatování, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem a v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení byl na základě všech předložených důkazů zvážen pravděpodobný dopad možných opatření na výrobce v Unii, dovozce, obchodníky, distributory a uživatele dotčeného výrobku a rovněž pravděpodobné následky nepřijetí opatření.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(134)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 14 známých výrobců, kteří podle odhadu sdružení CEPIFINE představují zhruba 98 % výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 11 000 lidí.
(135)
Dva ze známých výrobců se postavili proti zahájení šetření, avšak neposkytli žádné další informace a nespolupracovali při šetření. Na základě dostupných informací a zejména na základě údajů poskytnutých sdružením CEPIFINE, jež ukázaly zhoršení situace výrobního odvětví Unie, však lze důvodně předpokládat, že tyto dvě společnosti byly dumpingovým dovozem rovněž nepříznivě ovlivněny. Nespolupráce tedy nebyla považována za známku toho, že by se jejich situace lišila od situace ostatních výrobců v Unii.
(136)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy během posuzovaného období vykazovala záporný trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, a to navzdory mírnému zlepšení v období šetření. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(137)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní upravit ceny bezdřevého natíraného papíru tak, aby odrážely jednotlivé složky nákladů. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(138)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci a obchodníci
(139)
Dotazníky byly zaslány čtrnácti známým nezávislým dovozcům a obchodníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení a byli uvedeni v podnětu. V průběhu šetření se přihlásilo několik dalších obchodníků (ve výrobním odvětví nazývaných též „kupci“). Nakonec spolupracovalo v rámci šetření devatenáct společnosti, i když někteří z těchto respondentů poskytli pouze částečné informace. Bylo zjištěno, že dovozci působí na trhu také jako obchodníci, a proto budou všechny tyto zúčastněné strany nadále označovány jen jako „obchodníci“.
(140)
Šetření ukázalo, že všichni obchodníci nakupovali bezdřevý natíraný papír z několika zdrojů a hlavně od výrobců v Unii. Pět obchodníků vůbec nenakupovalo bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR nebo jej nakupovalo jen příležitostně. Sedm společností, které poskytly kvantitativní informace o svých nákupech dotčeného výrobku, představovalo dohromady 47 % celkového dovozu z ČLR. Dovoz, včetně dovozu z ČLR, představoval pouze omezenou část jejich celkového podnikání a jakýkoli nepříznivý dopad navrhovaných opatření bude tudíž pravděpodobně zanedbatelný. Všichni obchodníci uvedli, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii má velmi podobnou kvalitu jako bezdřevý natíraný papír vyráběný v ČLR a navzájem jsou tyto výrobky zaměnitelné. Šetření kromě toho potvrdilo, že existuje velké množství jiných dovozních zdrojů a obchodníci se mohou přeorientovat na tyto jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobém horizontu.
(141)
Dva dovážející obchodníci spoléhali při svých nákupech bezdřevého natíraného papíru hlavně na čínské zdroje. Obě tyto společnosti uvedly, že budou obtížně nakupovat výrobky od výrobců v Unii, protože bude nutno dodržovat tradiční prodejní kanály v důsledku minimálních objednacích množství požadovaných výrobci a distribučních smluv, jež se musí dodržovat. To však přímo neovlivnilo dostupnost bezdřevého natíraného papíru od výrobců v Unii, jelikož ti měli k dispozici dostatečnou volnou kapacitu. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
(142)
Pokud jde o možnost přenést případné zvýšení nákladů na své zákazníky, všichni spolupracující obchodníci se odvolávali na značnou transparentnost cen na trhu Unie a uváděli, že by mohli zvýšit své prodejní ceny pro konečné zákazníky pouze v případě, že by se cenová úroveň v Unii obecně zvýšila. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že zamýšlený účinek antidumpingových cel spočívá mimo jiné ve zvýšení hladiny cen v Unii tak, aby pokrývaly náklady, se předpokládá, že dovozci by proto dokázali případné zvýšení cen způsobené antidumpingovým clem přenést alespoň zčásti na své zákazníky. Je třeba také poznamenat, že jak je uvedeno výše, bylo zjištěno, že čínský dovoz tvoří jen velmi malou část celkového podnikání obchodníků, a proto by byl účinek antidumpingového cla obecně zanedbatelný. A konečně, má se také za to, že dovozci dosahují vyšší ziskovosti ze svého dalšího prodeje bezdřevého natíraného papíru nakupovaného od výrobců v ČLR, a proto by také byli schopni spokojit se s menším ziskem v důsledku toho, že by sami absorbovali alespoň částečné zvýšení nákladů.
(143)
Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce a obchodníky celkově významný nepříznivý dopad.
8.4 Uživatelé
(144)
Dotazníky byly zaslány osmi známým uživatelům v Unii, kteří byli uvedeni v podnětu. Během šetření se přihlásilo několik dalších uživatelů. Dotazník úplně nebo částečně zodpovědělo celkem 17 společností. Tyto společnosti sídlí po celé Unii a představují tiskařské a vydavatelské odvětví. Jelikož bylo zjištěno, že tržní podmínky a struktura nákladů jsou jiné u tiskáren než u vydavatelů, byl dopad opatření analyzován pro každou skupinu odděleně.
8.4.1 Tiskárny
(145)
Základní informace poskytlo celkem devět tiskáren, většinou malých a středních podniků. Podle informací, které jsou tak k dispozici, bylo zjištěno, že obecně je podíl bezdřevého natíraného papíru ve vztahu k celkovým nákladům na výrobu tiskovin poměrně vysoký, tj. průměrně kolem 40 %. Většina spolupracujících tiskáren začala používat čínský papír teprve nedávno a několik z nich až po skončení období šetření. Bylo potvrzeno, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii a v ČLR má obdobnou jakost a že mezi obchodníky existuje silná cenová soutěž.
(146)
Všechny tiskárny uvedly, že případné zvýšení cen bude mít významný nepříznivý vliv na jejich ziskovost. Bylo namítnuto, že tiskařský průmysl je již pod tlakem v důsledku nadměrné strukturální kapacity a případné zvýšení nákupních cen bezdřevého natíraného papíru by na něj kladlo další tlak. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k malému množství čínského bezdřevého natíraného papíru používaného tiskárnami (které stále ještě většinu potřebného bezdřevého natíraného papíru nakupují od výrobců v Unii) se přímý dopad případného cla považuje za zanedbatelný. Pokud jde o obecné zvýšení cen na trhu Unie, mělo se za to, že jelikož tento nárůst cen by měl dopad na všechny hospodářské subjekty, jeho účinek by byl neutrální.
(147)
Některé tiskárny tvrdily, že antidumpingové clo by vedlo k nedostatku dodávek na trhu a delším dodacím lhůtám. Šetření ukázalo, že výrobci a zprostředkovatelé v Unii jsou schopni zásobovat trh požadovanými dodávkami. Na základě výše uvedených skutečností a zejména vzhledem k tomu, že toto tvrzení nebylo podloženo důkazy, bylo toto tvrzení zamítnuto.
8.4.2 Vydavatelé
(148)
Pokud jde o vydavatelské odvětví, bylo od společností obdrženo šest odpovědí na dotazník. Pouze jedna společnost nakupovala během období šetření menší množství bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR. Čtyři společnosti poskytly kvantitativní údaje o své spotřebě bezdřevého natíraného papíru.
(149)
Celkově bylo zjištěno, že výrobky, ve kterých se využívá bezdřevý natíraný papír, představovaly průměrně 16 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto oboru podnikání činil kolem 12 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo bezdřevý natíraný papír zejména od výrobců v Unii, zatímco jen jedna z nich využívala bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR. Další společnost začala nakupovat čínské výrobky teprve po skončení období šetření. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření na dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na vydavatelské odvětví, a to zejména vzhledem k nízkým objemům bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR, jež se v tomto odvětví používají. Kromě toho bylo zjištěno, že jsou tyto společnosti ziskové a mohly by přenést zvýšení cen na konečného zákazníka snadněji, protože je běžnější používání papíru určeného zákazníkem, kdy se používá při výrobě papír zakoupený samotným zákazníkem. A konečně, vydavatelé mají větší kupní sílu z důvodu úspor z rozsahu.
(150)
Písemné podání poskytla tři sdružení tiskařského průmyslu. Dvě se postavila proti uložení cel, přičemž namítala, že případné zvýšení cen by vedlo k vyšším nákladům a tím ke ztrátě konkurenceschopnosti a pracovních míst v navazujících odvětvích. Tato sdružení tvrdila, že existuje silná křížová pružnost mezi tištěnými a elektronickými mediálními výrobky, což znamená, že jakékoli zvýšení cen by vedlo ke zmenšení tohoto segmentu. Šetření ukázalo, že v rámci papírových výrobků existuje několik segmentů, co se týče očekávaného růstu, a že segment vysoce kvalitního tiskového papíru, ve kterém se bezdřevý natíraný papír především používá, stále ještě roste. Pokud jde o tvrzení, že ztráty by se přenesly na navazující trh, toto tvrzení je neurčité a nebylo podloženo žádnými informacemi nebo důkazy. Šetření kromě toho neodhalilo žádný významný dopad na vydavatele, kteří nakupovali papír hlavně z jiných zdrojů než z ČLR. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(151)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít pravděpodobně opatření uložená na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, se zdá, že dopad na uživatele v uvedených dvou odlišných odvětvích bude celkově omezený. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(152)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobcům v Unii způsobené dumpingovým dovozem.
(154)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpěli výrobci v Unii.
(155)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se konstatuje, že jak uvedl výše zmíněný žadatel, ziskové rozpětí 8 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, jehož by mohli výrobci v Unii pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(156)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 8 % k výrobním nákladům.
(157)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých druhů výrobků u vyvážejících výrobců v ČLR a újmu nepůsobící ceny příslušných druhů výrobků prodávaných během období šetření výrobci v Unii na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů výrobků.
9.2 Prozatímní opatření
(158)
Ve světle výše uvedených skutečností a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z ČLR by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(159)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro ČLR, vyjádřená jako cena CIF na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
39,1 %
39,1 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
39,1 %
39,1 %
Všechny ostatní společnosti
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (5) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Kde je to třeba, nařízení se odpovídajícím způsobem pozmění a seznam společností požívajících výhod individuálních celních sazeb se zaktualizuje.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(163)
V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely případného konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá prozatímní antidumpingové clo na bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), v současnosti kódů CN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90 (kódů TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 a 4810999020), pocházející z Čínské lidové republiky.
Prozatímní antidumpingové clo se nevztahuje na kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Prozatímní antidumpingové clo se rovněž nevztahuje na vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenku.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
19,7 %
B001
Všechny ostatní společnosti
39,1 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2010.
REGOLAMENTO (UE) N. 1042/2010 DELLA COMMISSIONE
del 16 novembre 2010
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di carta fine patinata originaria della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Apertura
(1)
Il 18 febbraio 2010 la Commissione europea («la Commissione») ha annunciato, mediante avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2) («l’avviso di apertura»), l’avvio di un procedimento antidumping riguardante le importazioni nell’Unione di carta fine patinata originaria della Repubblica popolare cinese («RPC» o «il paese interessato»).
(2)
Il procedimento antidumping è stato avviato in seguito a una denuncia presentata il 4 gennaio 2010 da CEPIFINE, l’associazione europea dei produttori di carta fine («il denunziante») a nome di produttori che rappresentano una parte considerevole - in questo caso oltre il 25 % - della produzione totale di carta fine patinata dell’Unione. La denuncia conteneva elementi di prova prima facie di pratiche di dumping relative al prodotto citato e del notevole pregiudizio da esse derivante, tali da giustificare l’apertura di un procedimento.
1.2. Parti interessate dal procedimento
(3)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del procedimento il denunziante, gli altri produttori noti dell’Unione, i produttori esportatori noti della RPC e un’associazione di produttori (associazione del settore cartario), i rappresentanti del paese interessato, gli importatori noti e gli utilizzatori noti. La Commissione ha informato dell’apertura del procedimento anche i produttori degli Stati Uniti d’America («USA») e un’associazione di produttori (associazione del settore cartario) e, successivamente, un produttore della Thailandia poiché tanto gli USA quanto la Thailandia erano stati presi in considerazione come possibile paese di riferimento. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di rendere note le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura. Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(4)
Considerato l’elevato numero di produttori esportatori, produttori dell’Unione e importatori indipendenti, nell’avviso di apertura è stata prospettata la possibilità del ricorso al campionamento, in conformità all’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare i campioni, tutti i produttori esportatori noti e la loro associazione del settore cartario nota, tutti i produttori noti dell’Unione e gli importatori indipendenti sono stati invitati a contattare la Commissione fornendo, secondo le modalità indicate nell’avviso di apertura, informazioni generali sulle loro attività relative al prodotto in esame (quale definito sotto nella sezione 2.1) nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009. Sono state altresì consultate le autorità della RPC.
(5)
Come spiegato sotto nel considerando 28, due gruppi di produttori esportatori cinesi hanno fornito le informazioni richieste e acconsentito ad essere inclusi nel campione. Tenuto conto di quanto precede, è stato deciso che il campionamento non fosse necessario per i produttori esportatori della RPC.
(6)
Per consentire ai produttori esportatori noti della RPC di presentare domanda per ottenere, qualora lo desiderassero, il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM») o un trattamento individuale («TI»), la Commissione ha inviato i relativi moduli di domanda ai produttori esportatori notoriamente interessati e alle autorità della RPC. Come spiegato sotto nei considerando 33 e 53, un gruppo di produttori esportatori della RPC ha richiesto il TEM a norma dell’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base o il TI qualora l’inchiesta avesse stabilito che le condizioni per il TEM non erano soddisfatte, mentre l’altro gruppo di produttori esportatori della RPC ha richiesto il TI.
(7)
Come spiegato sotto nel considerando 29, è stato deciso che il campionamento non fosse necessario per i produttori dell’Unione.
(8)
Come spiegato sotto nel considerando 30, è stato deciso che il campionamento non fosse necessario per gli importatori indipendenti.
(9)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre parti che ne hanno fatto richiesta entro i termini fissati nell’avviso di apertura, ovvero il denunziante, gli altri produttori noti dell’Unione, i produttori esportatori noti della RPC e un’associazione di produttori (associazione del settore cartario), i rappresentanti del paese interessato, gli importatori noti, gli utilizzatori noti, i produttori noti degli USA, un’associazione di produttori (associazione del settore cartario) degli USA e un produttore della Thailandia.
(10)
Risposte ai questionari e altre osservazioni sono pervenute da due gruppi di produttori esportatori cinesi, dall’associazione denunziante (l’associazione europea dei produttori di carta fine o «CEPIFINE»), dai quattro produttori denunzianti dell’Unione e da un altro produttore dell’Unione, da 16 produttori e operatori commerciali indipendenti, da 17 utilizzatori, da tre associazioni del settore cartario e della stampa e da un produttore degli USA, presi in considerazione come possibile paese di riferimento.
(11)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini tanto dell’analisi per il TEM/TI quanto di una determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell’interesse dell’Unione. Sono state effettuate verifiche presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori e associazione dell’Unione
-
CEPIFINE, Bruxelles, Belgio
-
Sappi Fine Paper Europe, Bruxelles, Belgio
-
LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Italia CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francia e TORRASPAPEL, SA, Barcellona, Spagna), Barcellona, Spagna
-
Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Italia e le sue società collegate Burgo Distribuzione srl, Milano, Italia ed Ebix sa, Barcellona, Spagna
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Germania
b)
Produttori esportatori della RPC
1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co. Ltd, holding di Asia Pulp & Paper Group («APP»)
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, provincia di Jiangsu, RPC
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, provincia di Jiangsu, RPC
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, Ningbo City, provincia di Zhejiang, RPC
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, Ningbo City, provincia di Zhejiang, RPC
2)
Chenming Paper Group («Chenming»)
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, provincia di Shandong, RPC
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, provincia di Shandong, RPC
c)
Società collegate ai produttori esportatori della RPC
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd, Hong Kong
-
Chenming (HK) Limited, Hong Kong
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Italia
d)
Importatori dell’Unione
-
Cartaria Subalpina, Torino, Italia
-
Middleton Paper, Walsall, UK
-
Paperlinx, Northampton, UK
(12)
Vista l’esigenza di determinare un valore normale per il produttore esportatore della RPC in mancanza del TEM, è stata effettuata una visita di verifica per determinare un valore normale in base ai dati di un paese di riferimento, in questo caso gli USA, presso la sede della seguente società:
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, USA
1.3. Periodo dell’inchiesta e periodo in esame
(13)
L’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2006 e la fine del PI («periodo in esame»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(14)
Il prodotto in esame è la carta fine patinata, composta da carta o cartone patinati su una o entrambe le facce (ad eccezione di carta o cartone Kraft), in fogli o in rotoli, di peso uguale o superiore a 70 g/m2 ma non superiore a 400 g/m2 e con un indice di bianchezza superiore a 84 (misurato secondo la norma ISO 2470-1), originario della RPC («prodotto in esame» o «CFP») attualmente classificabile ai codici NC 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 ed ex 4810 99 90.
(15)
La CFP è costituita da carta e cartone di alta qualità ed è utilizzata di norma per la stampa di articoli di lettura quali riviste, cataloghi, rapporti annuali e annuari. Il prodotto in esame si presenta sotto forma sia di fogli che di rotoli, adatti per l’utilizzo in macchine per la stampa alimentate a fogli (del tipo Cutstar). I rotoli per le presse alimentate a fogli (rotoli da tagliare o cutter roll) sono destinati ad essere tagliati prima della stampa e sono quindi considerati sostituibili con i fogli e in diretta concorrenza con questi ultimi.
(16)
Il prodotto in esame non comprende i rotoli adatti all’impiego in presse a bobina. Vengono definiti rotoli adatti all’impiego in presse a bobina i rotoli che, se sottoposti all’esame della norma ISO 3783:2006 riguardante la determinazione della resistenza allo strappo superficiale - metodo a velocità accelerata che utilizza l’apparecchio di prova tipo IGT (modello elettrico) - producono un risultato inferiore a 30 N/m se misurati nel senso trasversale della carta e inferiore a 50 N/m se misurati nel senso di macchina. Rispetto ai rotoli utilizzati nelle macchine per la stampa alimentate a fogli, i rotoli per le presse a bobina sono di norma inseriti direttamente nelle macchine e non vengono pretagliati.
(17)
Una parte ha affermato che la definizione del prodotto oggetto dell’inchiesta era troppo limitata giacché avrebbe dovuto comprendere anche i rotoli di CFP adatti per le macchine alimentate a bobina. Secondo la parte in questione, i rotoli per presse a bobina e quelli che rientrano nel campo di applicazione della presente inchiesta (rotoli da tagliare e fogli) presentano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e non sono distinguibili gli uni dagli altri. La stessa parte ha inoltre affermato che i due tipi di rotoli sono utilizzati per la stampa di alta qualità e sono quindi in qualche misura intercambiabili.
(18)
In contrasto rispetto alle affermazioni di cui sopra, l’inchiesta ha invece confermato che la carta per macchine alimentate a bobina e quella per macchine alimentate a fogli presentano caratteristiche fisiche e tecniche diverse, quali l’umidità e la rigidità. L’inchiesta ha inoltre confermato che le caratteristiche tecniche elencate sopra nel considerando 16 appartengono esclusivamente ai rotoli adatti all’impiego nelle presse a bobina. A causa di tali differenze, la carta per macchine alimentate a bobina e quella per macchine alimentate a fogli non possono essere utilizzate nello stesso tipo di macchine per la stampa e non sono quindi intercambiabili. Tutte le parti erano d’accordo sul fatto che i due tipi di carta risultano diversi per quanto riguarda la resistenza superficiale e la resistenza alla trazione.
(19)
La parte in questione ha inoltre sostenuto che per gli acquirenti la CFP, che si presenti sotto forma di fogli, rotoli da tagliare o bobine, costituisce un unico mercato, per cui i canali di distribuzione sono gli stessi. Le diverse caratteristiche tecniche si riflettono solamente nelle modeste differenze di prezzo tra questi gruppi di prodotti.
(20)
Dall’inchiesta è invece emerso che i due tipi di rotoli non sono intercambiabili anche da un punto di vista economico in quanto i rotoli per macchine a bobina sono utilizzati per lavori di stampa di volume importante, sono generalmente fabbricati su ordinazione e devono essere consegnati just-in-time: questi prodotti non sono quindi conservati in magazzino da intermediari, ma vengono spediti direttamente agli utilizzatori finali, ovvero sono venduti attraverso un canale di distribuzione diverso rispetto ai rotoli per macchine alimentate a fogli. Il diverso processo di produzione e le diverse economie di scala nel processo di stampa si traducono in sensibili differenze di prezzo.
(21)
Su tale base le argomentazioni di cui sopra sono state respinte.
(22)
La stessa parte ha sostenuto che la resistenza allo strappo superficiale non è una caratteristica tecnica adeguata per distinguere i prodotti in quanto si tratta di una prova di carattere generale i cui risultati possono inoltre essere influenzati dal tenore di umidità della carta esaminata. La parte in questione ha inoltre affermato che, sulla base di altre prove condotte su un campione di CFP per macchine alimentate a bobina (fra cui prodotti fabbricati dall’industria dell’Unione), questi prodotti non rientrerebbero nell’attuale definizione del prodotto, il che indicherebbe che il criterio della resistenza allo strappo superficiale per distinguere la CFP utilizzata nelle macchine alimentate a bobina e quella per le macchine alimentate a fogli non sarebbe adeguato. In primo luogo, non sono stati presentati elementi di prova a sostegno dell’affermazione secondo cui il tenore di umidità della carta potrebbe compromettere l’affidabilità dei risultati dell’esame condotto conformemente alla norma ISO 3783:2006. In secondo luogo, per quanto riguarda le prove sui campioni di CFP per presse a bobina, queste prove non sono state realizzate da un esperto indipendente: la loro affidabilità e la loro obiettività non sono state quindi giudicate sufficienti per poter trarre delle conclusioni. La resistenza allo strappo superficiale è stata quindi ritenuta provvisoriamente una caratteristica tecnica affidabile per distinguere la CFP utilizzata nelle macchine alimentate a bobina e la CFP utilizzata nelle macchine alimentate a fogli.
(23)
Nel corso dell’inchiesta alcune parti hanno inoltre affermato che la carta e il cartone a più strati (quali definiti nel considerando successivo) avrebbero dovuto essere esclusi dall’ambito dell’inchiesta. Secondo tali parti, la carta e il cartone a più strati presentano caratteristiche fisiche diverse, quali strati multipli, una maggiore rigidità e una minore densità, e anche il loro impiego finale è differente dal momento che questi tipi di prodotti sono di norma utilizzati per cartone pieghevole e imballaggi. Le stesse parti hanno infine affermato che la carta e il cartone monostrato sono facilmente distinguibili dalla carta e dal cartone a più strati per il loro aspetto fisico.
(24)
La carta e il cartone a più strati, quali definiti nelle note esplicative della sottovoce 4805 del sistema armonizzato, sono prodotti ottenuti comprimendo due o più strati di paste di carta, allo stato umido, di cui almeno una presenta caratteristiche diverse dalle altre. Queste differenze possono derivare dalla natura delle paste di carta utilizzate (ad esempio, paste che utilizzano fibre riciclate), dal metodo di produzione (ad esempio, procedimento meccanico o chimico) o, qualora le paste siano della stessa natura e fabbricate con lo stesso metodo, dal grado di lavorazione (ad esempio, paste gregge, imbianchite o colorate).
(25)
L’inchiesta ha mostrato che la carta e il cartone a più strati presentano effettivamente alcune caratteristiche fisiche e tecniche diverse; in particolare, sono costituiti da vari strati di pasta di carta che conferiscono loro una maggiore rigidità. La carta e il cartone a più strati sono fabbricati con un metodo di fabbricazione diverso, che richiede una macchina per la carta diversa da quella utilizzata per la produzione della CFP, in quanto durante il processo di fabbricazione vari strati di pasta di carta sono sovrapposti per formare un singolo prodotto. La carta e il cartone a più strati, infine, sono utilizzati per applicazioni diverse (principalmente imballaggi) rispetto alla CFP, impiegata per la stampa di alta qualità di materiale promozionale, riviste ecc. Si considera quindi in via provvisoria che la carta e il cartone a più strati, quali definiti nel considerando 24, non costituiscono il prodotto in esame. I codici NC citati per le importazioni di carta e cartone a più strati sono pertanto provvisoriamente esclusi dal campo di applicazione dell’inchiesta.
(26)
Un produttore cinese ha infine dichiarato che il cosiddetto «cartone» avrebbe dovuto essere escluso dall’ambito dell’inchiesta in quanto, a causa di presunte differenze di peso, spessore e rigidità, non rientrerebbe nella definizione di carta fine (patinata o meno). È emerso che il termine «cartone» viene usato di norma per carta con un elevato contenuto di sostanze, per cui si tratta in genere di carta più pesante; pertanto il termine «cartone» definisce di norma una carta con grammatura superiore a 224 g/m2. L’inchiesta ha tuttavia rivelato che la differenza di peso non incide sulle altre caratteristiche fisiche e tecniche e sugli impieghi finali in misura tale da permettere di distinguere il cartone dal prodotto in esame. Si osserva altresì che, come illustrato nel considerando 14, tutta la CFP di peso uguale o superiore a 70 g/m2 ma non superiore a 400 g/m2 è stata esplicitamente inserita nella definizione del prodotto in esame. Si ritiene pertanto in via provvisoria che il cartone costituisca il prodotto in esame.
2.2. Prodotto simile
(27)
È stato riscontrato che il prodotto in esame, il prodotto fabbricato e venduto sul mercato interno della RPC e sul mercato interno degli USA, usati provvisoriamente quale paese di riferimento, nonché il prodotto fabbricato e venduto nell’Unione dai produttori dell’UE possiedono le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e sono destinati agli stessi usi di base. Essi sono pertanto provvisoriamente considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. CAMPIONAMENTO
3.1. Campionamento dei produttori esportatori della RPC
(28)
Solo due gruppi di produttori esportatori della RPC si sono manifestati e hanno risposto alla richiesta di dati per il campionamento contenuta nell’avviso di apertura. Un gruppo (Chenming) rappresenta due produttori esportatori collegati, mentre l’altro gruppo (APP) rappresenta quattro produttori esportatori collegati. I produttori esportatori che hanno collaborato rappresentano le esportazioni totali del prodotto in esame dalla RPC verso l’Unione. La Commissione ha deciso, pertanto, che per i produttori esportatori della RPC il campionamento non era necessario.
3.2. Campionamento dei produttori dell’Unione
(29)
Considerato il numero potenzialmente elevato di produttori dell’Unione, nell’avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento in conformità dell’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base. Tuttavia, dopo aver esaminato le informazioni presentate e dal momento che solo quattro produttori dell’Unione si sono manifestati entro i termini fissati nell’avviso di apertura, si è deciso che il campionamento non era necessario. Poiché rappresentano il 61 % della produzione totale, i quattro produttori che hanno collaborato sono stati considerati rappresentativi dell’industria dell’Unione quale definita sotto nel considerando 77. Le informazioni fornite dalle società che hanno collaborato sono state verificate in loco e utilizzate, come indicato nel considerando 90, per i microindicatori.
3.3. Campionamento degli importatori indipendenti
(30)
Considerato il numero potenzialmente elevato di importatori, nell’avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento per gli importatori in conformità dell’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base. Tuttavia, dopo aver esaminato le informazioni presentate e dal momento che solo pochi importatori hanno manifestato la loro disponibilità a collaborare, si è deciso che il campionamento non era necessario.
4. DUMPING
4.1. Metodologia generale
(31)
La metodologia generale illustrata qui di seguito è stata applicata ai produttori esportatori della RPC che hanno collaborato.
4.2. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato (TEM)
(32)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping sulle importazioni dalla RPC, il valore normale va stabilito in base ai paragrafi da 1 a 6 di detto articolo per i produttori esportatori che risultano soddisfare i criteri di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base. A titolo puramente indicativo, questi criteri sono riassunti qui di seguito:
1)
le decisioni delle società in materia di attività commerciali e costi sono prese in risposta a condizioni del mercato, senza ingerenze significative da parte dello Stato, e i costi rispecchiano i valori di mercato;
2)
le imprese dispongono di una serie ben definita di documenti contabili soggetti a revisione contabile indipendente, che sono d’applicazione in ogni caso in linea con le norme internazionali in materia di contabilità (IAS - International Accounting Standards);
3)
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato;
4)
le leggi in materia fallimentare e di proprietà garantiscono certezza del diritto e stabilità;
5)
le conversioni del tasso di cambio sono effettuate ai tassi di mercato.
(33)
Solo un gruppo di produttori esportatori della RPC (APP) ha richiesto il TEM, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base. La parte in questione ha presentato 33 moduli di richiesta TEM relativi ai suoi quattro produttori esportatori collegati e a una serie di altre società collegate che partecipano alla fabbricazione del prodotto in esame, ossia stabilimenti di produzione di pasta di carta, società chimiche, imprese forestali (produttori a monte) e società commerciali attive sul mercato nazionale.
(34)
In considerazione del numero elevato di richieste di TEM, si è ritenuto opportuno, ai fini dell’inchiesta preliminare, limitare le visite di verifica in loco ai quattro produttori esportatori del gruppo.
(35)
La Commissione ha raccolto tutte le informazioni ritenute necessarie e verificato presso le sedi dei quattro produttori esportatori collegati le informazioni presentate nelle richieste di TEM.
(36)
Si è deciso di non concedere il TEM in quanto nessuna delle società soddisfaceva il primo, il secondo e il terzo criterio di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base.
(37)
Per quanto riguarda il primo criterio, sono state rilevate discrepanze in relazione alle decisioni in materia di attività commerciali e ai costi. Più volte si è riscontrata l’assenza di prove dei pagamenti effettuati per la cessione di azioni delle società. Gli apporti degli azionisti statali o delle parti collegate (immobilizzazioni, terreni e spese) convertiti in azioni non sono inoltre stati valutati in maniera indipendente. In un caso, infine, un azionista statale ha ceduto azioni a una delle società del gruppo APP a prezzi non di mercato. Per quanto riguarda i costi, l’inchiesta ha stabilito che, tenuto conto del metodo utilizzato dal gruppo per registrare gli input di materie prime, mancano prove del costo delle principali materie prime. Di conseguenza, si è concluso che i quattro produttori esportatori collegati non hanno dimostrato di soddisfare il primo criterio.
(38)
Per quanto riguarda il secondo criterio, si è constatato che i principi fondamentali delle norme internazionali in materia di contabilità (IAS), in particolare la norma IAS 1, non erano rispettati (principio di competenza, compensazione, prudenza e fedele rappresentazione delle operazioni) né nei conti né nella revisione di tali conti, il che ha messo in dubbio l’attendibilità dei dati contabili delle società. Di conseguenza, si è concluso che i quattro produttori esportatori collegati non hanno dimostrato di soddisfare il secondo criterio.
(39)
Per quanto riguarda il terzo criterio, dall’inchiesta sono emerse distorsioni significative in relazione ai diritti d’uso del suolo per i quattro produttori esportatori collegati. L’esistenza di tali distorsioni indica che i diritti d’uso del suolo non sono concessi né mantenuti conformemente a condizioni di economia di mercato. In loco sono state inoltre constatate distorsioni significative nell’attribuzione di prestiti ai quattro produttori esportatori collegati da parte del settore finanziario/bancario cinese. La maggior parte dei prestiti è stata accordata da banche con una notevole partecipazione azionaria da parte dello Stato ed esistono chiare indicazioni del fatto che gli istituti finanziari abbiano tenuto conto delle politiche industriali generali dello Stato per stabilire l’affidabilità creditizia del gruppo, il che ha comportato la concessione di prestiti a società che si trovavano in una situazione finanziaria difficile. Alla luce di tali considerazioni si è concluso che i quattro produttori esportatori collegati non hanno dimostrato di soddisfare il terzo criterio.
(40)
Ad APP e ai produttori dell’Unione è stata data la possibilità di presentare osservazioni in merito alle risultanze di cui sopra.
(41)
I produttori dell’Unione si sono detti d’accordo con le risultanze presentate sopra. Essi hanno inoltre contestato gli argomenti avanzati dal gruppo esportatore cinese a favore della concessione del TEM in quanto la Commissione sta conducendo in parallelo un’inchiesta antisovvenzioni.
(42)
Il gruppo esportatore cinese ha contestato le risultanze presentate sopra.
(43)
Per quanto riguarda il primo criterio, ha affermato che le cessioni di azioni delle società del gruppo e i relativi pagamenti non sono pertinenti ai fini di questo criterio, secondo cui le società devono prendere decisioni in materia di attività commerciali in risposta a tendenze del mercato. A tale proposito, va osservato che le carenze riscontrate nella valutazione per il TEM (mancanza di prove relative ai pagamenti per le cessioni di azioni, importi irrisori corrisposti agli azionisti statali per le cessioni di azioni, mancanza di una valutazione indipendente degli attivi apportati) hanno un impatto sulle decisioni in materia di attività commerciali. Il fatto che una società possa non pagare il prezzo di una cessione di azioni, utilizzare nel proprio capitale azionario attivi sovrastimati o sottostimati e cedere azioni a società pubbliche senza spiegazioni o giustificazioni economiche si ripercuote in maniera diretta sulla sua posizione finanziaria come pure sulla sua capacità di prendere decisioni in risposta a tendenze del mercato.
(44)
Per quanto riguarda le materie prime, il gruppo cinese ha sostenuto che la Commissione avrebbe dovuto condurre un’inchiesta per determinare se gli acquisti di input da parte dei fornitori di materie prime del gruppo a monte fossero stati effettuati a prezzi di mercato. Il gruppo ha inoltre affermato che le risultanze della Commissione non erano corrette. A tale proposito va osservato che l’inchiesta ha stabilito che è praticamente impossibile determinare gli importi pagati dal gruppo per l’acquisto di qualsiasi tipo di materia prima.
(45)
Per quanto riguarda il secondo criterio, il gruppo ha sostenuto che le norme cinesi in materia di contabilità (GAAP) erano state riconosciute dall’UE come equivalenti alle norme IFRS/IAS. A tale proposito va osservato che la valutazione ai fini del TEM segue i principi IAS e non le norme cinesi in materia di contabilità. In ogni caso, e soprattutto tenuto conto della citata equivalenza fra i due sistemi di norme, sarebbe normale aspettarsi che il revisore evidenzi le irregolarità constatate a tale proposito. APP ha contestato il fatto che le sue società non rispetterebbero gli elementi delle norme IAS indicati nella valutazione relativa al TEM (principio di competenza, fedele rappresentazione delle operazioni e compensazione). Le osservazioni formulate non hanno tuttavia alterato le conclusioni dell’inchiesta.
(46)
Per quanto riguarda il terzo criterio, in particolare i diritti d’uso del suolo, il gruppo cinese ha affermato che questo criterio si riferisce a distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato e non a interventi dello Stato come quelli che si osservano di norma nei paesi a economia di mercato. Le distorsioni constatate in relazione all’attribuzione dei diritti d’uso del suolo non sarebbero quindi specifiche della RPC, ma esisterebbero anche in Europa in quanto si tratterebbe di restrizioni imposte dalle autorità aventi come compito di attirare investitori e di garantire che gli investimenti siano conformi alle disposizioni normative applicabili. A tale proposito si osserva che l’inchiesta non ha in ogni caso lo scopo di determinare l’esistenza di eventuali distorsioni nell’Unione. L’inchiesta ha inoltre stabilito che l’assegnazione dei terreni era direttamente collegata a un sistema rigido di norme (riguardante sia le condizioni sia gli importi degli affitti), direttamente ereditato dal precedente sistema ad economia non di mercato. Queste norme descrivono un sistema di pianificazione centrale che è in contrasto con i principi dell’economia di mercato.
(47)
Per quanto riguarda i prestiti, il gruppo ha affermato che le risultanze della Commissione sono speculative. A tale proposito si osserva che l’inchiesta ha stabilito un chiaro nesso tra la capacità del gruppo di ottenere crediti bancari e la realizzazione degli obiettivi fissati dal sistema economico cinese di pianificazione centrale. Il gruppo ha altresì affermato che le distorsioni evidenziate dalla Commissione potrebbero essere al massimo delle sovvenzioni. Essendo parallelamente in corso un’inchiesta antisovvenzioni, queste presunte sovvenzioni non potrebbero costituire un motivo di rifiuto del TEM. Si osserva, al riguardo, che la valutazione relativa al TEM ha stabilito l’esistenza di distorsioni a livello di concessione di prestiti da parte del settore finanziario/bancario cinese. Si tratta di una distorsione ereditata dal sistema ad economia non di mercato, che non ha alcun rapporto con il fatto che gli effetti di tali atti possano essere eventualmente considerati sovvenzioni compensabili.
(48)
Nel corso dell’inchiesta provvisoria APP ha presentato osservazioni secondo cui il gruppo di produttori esportatori cinesi avrebbe dovuto ottenere il TEM onde evitare una doppia contabilizzazione rispetto all’inchiesta antisovvenzioni condotta in parallelo. Le sovvenzioni statali rientrano nella valutazione per il TEM, hanno un impatto sulle conclusioni relative al TEM e saranno quindi esaminate nell’ambito dell’inchiesta antisovvenzioni parallela. A conferma di queste affermazioni, la parte in questione ha fatto inoltre riferimento al principio di proporzionalità e al diritto ad una buona amministrazione.
(49)
Tali affermazioni devono essere respinte per i seguenti motivi. In primo luogo, si osserva che i criteri relativi al TEM sono definiti chiaramente nel regolamento di base ed elencati sopra nel considerando 32. Il fatto che sia attualmente in corso un’inchiesta antisovvenzioni non esonera l’autorità incaricata dell’inchiesta dall’obbligo di garantire che le condizioni per la concessione del TEM siano soddisfatte. In secondo luogo, la questione del doppio conteggio dei dazi antidumping e di quelli compensativi è disciplinata dalle disposizioni della legislazione UE pertinente, ossia dall’articolo 14, paragrafo 1, del regolamento di base e dall’articolo 24, paragrafo 1, secondo comma, del regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell’11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (3) e non dipende dal fatto che all’esportatore in questione venga o meno concesso il TEM. In ogni caso, poiché il dazio antidumping provvisorio proposto per tutte le parti cinesi che hanno collaborato si basa sul livello di eliminazione del pregiudizio e non sul margine di dumping, qualsiasi affermazione relativa a un doppio conteggio è priva di validità.
(50)
È stato riscontrato che due dei quattro produttori esportatori collegati producono unicamente il cartone a più strati di cui al considerando 23. A tale proposito si ricorda che era stato concluso in via provvisoria di escludere il cartone a più strati dalla definizione del prodotto oggetto dell’attuale inchiesta. Di conseguenza, in caso di conferma delle conclusioni provvisorie relative alla definizione del prodotto, le conclusioni sul TEM per questi due produttori esportatori collegati non sarebbero pertinenti ai fini del presente procedimento.
(51)
Conformemente alla prassi dell’UE, se una società collegata associata alla produzione e alla vendita del prodotto in esame non possiede i requisiti per ottenere il TEM, questo trattamento non può essere concesso al gruppo di società collegate. È stato pertanto concluso che le società del gruppo APP non possono beneficiare del TEM.
4.3. Trattamento individuale (TI)
(52)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, un dazio unico a livello nazionale è istituito, se del caso, per i paesi che rientrano nel campo di applicazione di detto articolo, tranne qualora le società siano in grado di dimostrare che soddisfano tutti i criteri enunciati nell’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base. Per mera comodità di riferimento si riportano di seguito, in forma sintetica, i criteri in questione:
-
nel caso di imprese di proprietà interamente o parzialmente straniera o di joint venture, gli esportatori sono liberi di rimpatriare i capitali e i profitti,
-
i prezzi e i quantitativi dei prodotti esportati, come pure le condizioni di vendita, sono determinati liberamente,
-
la maggior parte delle azioni appartiene a privati. I funzionari statali che ricoprono cariche nel consiglio di amministrazione o si trovano in una posizione direttiva chiave sono in minoranza o la società è sufficientemente libera dall’ingerenza dello Stato;
-
le conversioni del tasso di cambio vengono effettuate ai tassi di mercato; e
-
l’ingerenza dello Stato non è tale da consentire l’elusione dei dazi qualora si concedano aliquote del dazio diverse ai singoli esportatori.
(53)
Entrambi i gruppi di produttori esportatori cinesi (APP e Chenming) hanno richiesto il trattamento individuale.
(54)
Sulla base delle informazioni disponibili e verificate nel corso delle visite, è emerso che i produttori esportatori che hanno collaborato, sia del gruppo APP che del gruppo Chenming, soddisfano le condizioni di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
(55)
In considerazione di quanto precede, si stabilisce in via provvisoria che ai pertinenti produttori esportatori che hanno collaborato può essere concesso il TI.
4.4. Valore normale
4.4.1. Paese di riferimento
(56)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato deve essere stabilito in base ai prezzi o al valore costruito di un paese terzo ad economia di mercato (paese di riferimento).
(57)
Nell’avviso di apertura la Commissione ha annunciato l’intenzione di scegliere gli USA come paese di riferimento ai fini della determinazione del valore normale per la RPC, invitando le parti interessate a pronunciarsi su tale scelta.
(58)
Un gruppo di produttori esportatori cinesi che hanno collaborato ha espresso scetticismo, nelle osservazioni inviate, quanto alla scelta di utilizzare gli USA come paese di riferimento e ha proposto la Thailandia come alternativa. Per quanto riguarda gli USA, il gruppo ha affermato che uno dei produttori statunitensi è probabilmente una società collegata ad uno dei denunzianti dell’UE. Ha sostenuto altresì che i produttori USA sono parte nel procedimento parallelo nei confronti dello stesso prodotto cinese, beneficiano di sovvenzioni considerevoli e fanno uso di apparecchiature obsolete.
(59)
La Commissione ha chiesto a tutte le parti interessate di formulare osservazioni sulla proposta del gruppo. I produttori dell’Unione hanno contestato la scelta della Thailandia come paese di riferimento nonché gli argomenti avanzati dalla parte cinese in relazione ai produttori statunitensi. La società thailandese citata nella proposta della parte cinese è stata contattata, ma ha rifiutato per iscritto di collaborare all’inchiesta. Nessun altro produttore esportatore del prodotto in esame era noto in Thailandia.
(60)
La Commissione ha chiesto la collaborazione dei produttori degli USA. Sono state inviate lettere, accompagnate dai relativi questionari, a tre società note citate nella denuncia e ad un’associazione pertinente di produttori di carta. Tra le società contattate, soltanto un produttore ha presentato le informazioni necessarie per determinare il valore normale ed ha accettato di collaborare all’inchiesta.
(61)
L’inchiesta ha stabilito che negli USA esiste un mercato competitivo per il prodotto simile. Il fatto che gli USA abbiano istituito dazi antidumping e compensativi sulle importazioni di prodotti di carta dalla RPC non può giustificare l’esclusione degli USA come paese di riferimento, dal momento che in tale paese esiste un livello sufficiente di concorrenza. Per quanto riguarda le affermazioni sulle presunte sovvenzioni e apparecchiature obsolete negli USA, esse vanno respinte in quanto non sono stati presentati elementi di prova concreti a loro sostegno e mancano informazioni verificabili a tale proposito. Quanto al collegamento tra il produttore statunitense che ha collaborato e un produttore dell’Unione, si osserva che in questo caso ciò che conta è che il rapporto tra il produttore che ha collaborato nell’eventuale paese di riferimento e la società dell’Unione non influisca sui dati relativi al valore normale. L’inchiesta non ha dimostrato alcuna influenza di questo tipo in relazione alle informazioni raccolte negli USA.
(62)
L’inchiesta ha inoltre dimostrato che il volume di produzione del produttore statunitense che ha collaborato supera notevolmente il 5 % del volume delle esportazioni cinesi del prodotto in esame nell’Unione, per cui si tratta di una produzione rappresentativa in termini di volume. Per quanto riguarda la qualità, le specifiche e le norme tecniche del prodotto simile negli USA, non è stata rilevata alcuna differenza generale importante rispetto ai prodotti cinesi. Il mercato statunitense è stato quindi considerato sufficientemente rappresentativo per la determinazione del valore normale per la RPC.
(63)
Sulla scorta di quanto precede, si è concluso provvisoriamente che gli Stati Uniti costituiscono un paese di riferimento appropriato, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
4.4.2. Determinazione del valore normale
(64)
In conformità dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale è stato determinato in base alle informazioni, sottoposte a verifica, ricevute dal produttore del paese di riferimento, come segue.
(65)
Le vendite del prodotto simile realizzate dal produttore statunitense sul mercato interno sono risultate rappresentative in termini di volume rispetto al prodotto in esame esportato nell’Unione dall’unico produttore esportatore della RPC che ha collaborato.
(66)
È stato inoltre esaminato se le vendite sul mercato interno potessero considerarsi realizzate nel corso di normali operazioni commerciali, stabilendo per ciascun tipo di prodotto la percentuale delle vendite remunerative effettuate sul mercato interno ad acquirenti indipendenti durante il periodo dell’inchiesta. Poiché il volume delle vendite remunerative del prodotto simile per tipo di prodotto rappresentava l’80 % o meno del volume totale delle vendite di quel tipo, o la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata dei prezzi delle vendite remunerative sul mercato interno nel corso del PI.
(67)
Si osserva che il produttore statunitense che ha collaborato ha prodotto e venduto nel mercato statunitense tutti i tipi di prodotto simile durante il periodo dell’inchiesta.
4.5. Prezzo all’esportazione
(68)
Per quanto riguarda APP, si è constatato che due dei quattro produttori esportatori collegati producono unicamente il cartone a più strati di cui al considerando 23. A tale proposito si ricorda che era stato concluso in via provvisoria di escludere il cartone a più strati dalla definizione del prodotto oggetto dell’attuale inchiesta. I dati relativi al prezzo all’esportazione di queste due società sono stati pertanto esclusi dai calcoli riguardanti il dumping.
(69)
I produttori esportatori hanno realizzato vendite all’esportazione nell’Unione tramite i) società commerciali collegate stabilite al di fuori dell’Unione; oppure ii) una società commerciale collegata con sede nell’Unione.
(70)
Per le vendite all’esportazione verso l’Unione effettuate tramite società commerciali collegate stabilite al di fuori dell’Unione, il prezzo all’esportazione è stato calcolato in base ai prezzi del prodotto venduto dalle società commerciali collegate all’Unione, ossia ad un acquirente indipendente, in conformità all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, tenendo conto dei prezzi realmente pagati o pagabili.
(71)
Per le vendite all’esportazione verso l’Unione effettuate tramite la società commerciale collegata con sede nell’Unione, i prezzi all’esportazione sono stati stabiliti secondo quanto prevede l’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, ovvero usando i prezzi ai quali il prodotto importato è stato rivenduto per la prima volta ad acquirenti indipendenti nell’Unione. Nel calcolo è stato tenuto conto di tutti i costi intervenuti tra l’importazione e la rivendita, inclusi i costi di vendita, generali e amministrativi, e del profitto realizzato nell’Unione dalla società importatrice durante il PI. Per quanto riguarda il margine di profitto, non è stato possibile utilizzare il profitto effettivo dell’operatore commerciale collegato dato che la relazione tra il produttore esportatore e l’operatore commerciale collegato ha reso questi prezzi inattendibili. Il margine di profitto è stato quindi fissato ad un tasso ragionevole, nettamente inferiore al tasso di profitto indicato nel considerando 155, di norma previsto in questo tipo di operazioni commerciali.
4.6. Confronto
(72)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica.
(73)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione si è tenuto debitamente conto, sotto forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Per i produttori esportatori della RPC oggetto dell’inchiesta, sono stati effettuati, ove giustificati e applicabili, adeguamenti per le differenze relative a spese di trasporto e assicurazione, credito, sconti di fine anno, commissioni, reclami inerenti alla qualità e spese bancarie.
4.7. Margine di dumping
(74)
In conformità dell’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, per i produttori esportatori della RPC che hanno collaborato il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata del valore normale, per tipo di prodotto, e la media ponderata del prezzo all’esportazione, per tipo di prodotto, come indicato.
(75)
In base alla metodologia di cui sopra, i margini di dumping provvisori espressi in percentuale del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Produttore esportatore
Margine di dumping
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, provincia di Jiangsu, RPC
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, provincia di Jiangsu, RPC
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, provincia di Shandong, RPC
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, provincia di Shandong, RPC
63 %
(76)
In base alle informazioni disponibili dalla denuncia e dai produttori esportatori cinesi che hanno collaborato, esistono altri produttori noti del prodotto in esame nella RPC. Tuttavia, poiché il volume dichiarato di esportazioni è risultato superiore ai dati Eurostat relativi alle importazioni, il livello di collaborazione è stato ritenuto elevato e il margine di dumping per l’intero territorio della RPC è stato determinato sulla base del margine di dumping stabilito per le società che hanno collaborato aventi l’aliquota individuale del dazio più elevata (63 %).
5. PRODUTTORI DELL’UNIONE
5.1. Produzione dell’Unione
(77)
Durante il PI il prodotto simile è stato fabbricato nell’Unione da 14 produttori noti e da alcuni altri piccoli produttori. Secondo le stime, i dati forniti da CEPIFINE riguardano il 98 % della produzione dei produttori dell’Unione. Su tale base la produzione totale dell’Unione durante il PI è stata stimata in circa 5 270 000 tonnellate. I produttori dell’Unione che rappresentano la produzione totale dell’Unione costituiscono l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(78)
L’industria della carta fine patinata è un settore ad alta intensità di capitale e ad alto consumo energetico. Per questo motivo ad essa si applicano economie di scala che spiegano la concentrazione della produzione nelle mani di alcuni grandi operatori, cui si aggiungono produttori più piccoli che si concentrano sui mercati geograficamente vicini. Cinque grandi produttori di dimensioni analoghe coprono la maggior parte del mercato dell’Unione con stabilimenti di produzione in tutta Europa. La CFP è in larga misura un prodotto di base, venduto principalmente tramite grossisti e commercianti della carta. Questi canali di distribuzione sono caratterizzati da un livello elevato di concentrazione del potere d’acquisto e dalla trasparenza dei prezzi grazie a quotazioni.
(79)
Come indicato sopra nel considerando 17, una parte interessata ha dichiarato che la CFP per macchine alimentate a bobina avrebbe dovuto far parte dell’ambito della presente inchiesta. Su tale base, la parte in questione sosteneva che l’industria dell’Unione autrice della denuncia non avesse un grado di sostegno sufficiente nel presente procedimento. Tuttavia, sulla scorta delle conclusioni di cui ai considerando 20 e 22, ovvero che la CFP per macchine alimentate a bobina e la CFP per macchine alimentate a fogli sono due prodotti distinti, tale argomentazione è stata respinta.
6. PREGIUDIZIO
6.1. Consumo dell’Unione
(80)
Il consumo è stato stabilito sulla base degli elementi che seguono:
-
dati Eurostat per le importazioni dai paesi terzi, debitamente adeguati sulla base delle informazioni fornite dai produttori dell’Unione per i prodotti non interessati dal procedimento. L’inchiesta ha accertato, alla luce degli elementi di prova forniti, che tali ipotesi erano ragionevoli e giustificate,
-
il volume totale, sottoposto a verifica, delle esportazioni verso il mercato dell’Unione dei produttori esportatori della RPC che hanno collaborato, dal momento che il volume dichiarato di esportazioni si è rivelato più elevato rispetto ai dati Eurostat relativi alle importazioni,
-
le vendite totali sul mercato dell’Unione di tutti produttori dell’Unione, sulla base delle informazioni fornite da CEPIFINE.
(81)
Sulla base di tali dati, il consumo totale dell’Unione è stato stabilito come segue:
Tabella 1
Consumo dell’Unione
Consumo dell’Unione
2006
2007
2008
2009/PI
Tonnellate
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Indice
100
104
101
86
Fonte: risposte ai questionari sottoposte a verifica, dati Eurostat adeguati e dati forniti da CEPIFINE.
(82)
In generale il consumo dell’Unione è calato del 14 % durante il periodo in esame. È stato rilevato che il consumo è dapprima aumentato del 4 % tra il 2006 e il 2007, per poi diminuire del 18 % tra il 2007 e il PI. Il calo del consumo nel 2008 e nel PI è derivato da una diminuzione della domanda, in particolare nella prima metà del 2009, dovuta al rallentamento dell’economia.
6.2. Importazioni nell’Unione dalla RPC
(83)
Come indicato sopra nel considerando 80, il volume totale, sottoposto a verifica, delle vendite del prodotto in esame effettuate sul mercato dell’Unione dagli esportatori cinesi che hanno collaborato è risultato superiore al volume delle importazioni secondo i dati Eurostat. Poiché si è ritenuto che le informazioni verificate fossero più accurate dei dati statistici disponibili, il volume totale delle importazioni dalla RPC è stato stabilito sulla base delle informazioni sottoposte a verifica fornite dalle società che hanno collaborato. I volumi di vendite delle società che hanno collaborato e che, durante il periodo in esame, avevano esportato unicamente cartone a più strati sono stati esclusi dalle importazioni totali essendo stato concluso in via provvisoria, come spiegato nel considerando 24, che la carta e il cartone a più strati non costituiscono il prodotto in esame. Poiché i dati relativi alle importazioni del prodotto in esame si riferiscono solo a due società, si è ritenuto opportuno, per motivi di riservatezza, riportarli in forma indicizzata.
Tabella 2
Importazioni totali in dumping dalla RPC
Totale delle importazioni dalla RPC
2006
2007
2008
2009/PI
Volumi (indice)
100
218
212
283
Quota di mercato (indice)
100
210
209
329
Prezzi (EUR/tonnellata)
677
661
657
621
Indice
100
98
97
92
Fonte: risposte ai questionari.
(84)
Il volume delle importazioni totali dalla RPC è nettamente aumentato, essendo quasi triplicato nel periodo in esame. La loro quota di mercato è quindi considerevolmente aumentata, passando dall’1 % circa nel 2006 a oltre il 4 % nel PI. Tale andamento va considerato nel quadro di un calo del consumo, sceso del 14 % nel corso dello stesso periodo. I prezzi medi delle importazioni in dumping dalla RPC mostrano un calo dell’8 % durante il periodo in esame.
6.2.1. Sottoquotazione dei prezzi (price undercutting)
(85)
Per analizzare la sottoquotazione dei prezzi, la media ponderata dei prezzi di vendita, per tipo di prodotto, praticati sul mercato dell’Unione dai produttori dell’Unione ad acquirenti indipendenti, adeguati a livello franco fabbrica, è stata confrontata con la media ponderata dei prezzi corrispondenti delle importazioni dalla RPC, praticati sul mercato dell’Unione al primo acquirente indipendente, stabiliti su una base cif e opportunamente adeguati per tenere conto dei dazi esistenti e dei costi sostenuti dopo l’importazione.
(86)
Come spiegato sopra nel considerando 28, il livello di collaborazione degli esportatori cinesi è stato assai elevato e si è ritenuto coprisse il volume totale delle esportazioni dalla RPC verso l’Unione nel PI. Poiché è risultato che due produttori esportatori cinesi che si erano inizialmente manifestati non esportavano il prodotto in esame nel mercato dell’Unione, come spiegato nel considerando 50, le loro importazioni non sono state prese in considerazione ai fini dell’analisi relativa alla sottoquotazione dei prezzi.
(87)
Dal confronto è emerso che durante il PI il prodotto in esame oggetto di dumping ed originario della RPC è stato venduto nell’Unione a un prezzo inferiore, in media, del 5,6 % rispetto ai prezzi di vendita praticati dai produttori dell’Unione. Il livello del margine di sottoquotazione va considerato nel quadro del livello elevato di trasparenza dei prezzi, corroborato dalle quotazioni dei prezzi, che caratterizza il mercato di distribuzione della carta fine patinata.
6.3. Situazione economica dell’industria dell’Unione e dei produttori dell’Unione che hanno collaborato
6.3.1. Osservazioni preliminari
(88)
Conformemente all’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l’esame dell’impatto delle importazioni oggetto di dumping sui produttori dell’Unione ha comportato un’analisi di tutti gli indicatori economici per valutare la situazione di questi produttori tra il 2006 e la fine del PI.
(89)
Gli elementi macroeconomici (produzione, capacità, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, crescita e entità dei margini di dumping) sono stati valutati a livello dell’intera produzione dell’Unione, in base alle informazioni fornite da CEPIFINE.
(90)
L’analisi degli elementi microeconomici è stata condotta a livello dei produttori dell’Unione (prezzi medi unitari, occupazione, salari, produttività, scorte, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali) in base alle informazioni, debitamente verificate, fornite da questi ultimi.
(91)
Una parte ha dichiarato che uno dei produttori che hanno collaborato non avrebbe collaborato pienamente in quanto collegato ad un altro produttore dell’Unione europea, in primo luogo, mediante una partecipazione azionaria e, in secondo luogo, mediante un’impresa comune consistente in accordi di vendita esclusiva e di fornitura di materie prime. L’inchiesta ha invece confermato che il produttore UE in questione detiene un numero limitato di azioni e che queste non superano il livello massimo di cui all’articolo 143 del regolamento che fissa talune disposizioni d’applicazione del codice doganale comunitario («IPCCC») (4). Negli accordi tra le due società non figura inoltre alcun elemento che possa indurre a ritenere che la relazione tra le due società vada oltre i normali rapporti commerciali fra venditore ed acquirente.
6.3.2. Dati relativi all’industria dell’Unione (indicatori macroeconomici)
6.3.2.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
Tabella 3
Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
2006
2007
2008
2009/PI
Produzione (tonnellate)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Indice
100
102
98
80
Capacità (tonnellate)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Indice
100
100
98
89
Utilizzo degli impianti
92 %
94 %
93 %
83 %
Indice
100
102
101
90
Fonte: dati forniti da CEPIFINE.
(92)
Come indicato nella tabella riportata, il volume di produzione dell’industria dell’Unione è diminuito del 20 % durante il periodo in esame. Va notato che sebbene il consumo dell’Unione sia aumentato dell’1 % circa tra il 2006 e il 2008, la produzione dell’industria dell’Unione è scesa del 2 % durante tale periodo, mentre è calata notevolmente tra il 2008 e il PI, a seguito della contrazione del consumo nell’Unione.
(93)
A partire dal 2000 i produttori dell’Unione hanno avviato importanti ristrutturazioni per affrontare il problema della sovraccapacità strutturale. Grazie a concentrazioni societarie e alla chiusura di stabilimenti, tra il 2006 e il PI l’industria dell’Unione ha diminuito la sua capacità di produzione di carta fine patinata di circa 770 000 tonnellate (11 %).
(94)
Nonostante la diminuzione della capacità totale, i tassi di utilizzo sono calati, passando dal 92 % nel 2006 all’83 % nel PI, e il calo è stato registrato soprattutto nel periodo compreso tra il 2008 e il PI. Si osserva che un utilizzo elevato degli impianti costituisce un fattore importante per la sostenibilità a lungo termine dei produttori di carta a causa dei forti investimenti in attività fisse. Di conseguenza, il tasso di utilizzo degli impianti durante il PI è considerato scarso.
6.3.2.2. Volume delle vendite e quota di mercato
(95)
Le cifre relative alle vendite riportate nella seguente tabella si riferiscono al volume venduto al primo acquirente indipendente sul mercato dell’Unione.
Tabella 4
Volume delle vendite e quota di mercato
2006
2007
2008
2009/PI
Volume delle vendite (tonnellate)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Indice
100
102
99
81
Quota di mercato
93 %
91 %
91 %
88 %
Indice
100
98
98
95
Fonte: dati forniti da CEPIFINE.
(96)
Mentre il consumo dell’Unione è aumentato del 4 % tra il 2006 e il 2007 (cfr. il considerando 81), il volume delle vendite del prodotto in esame effettuate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione ad acquirenti indipendenti è aumentato solo del 2 % nel corso dello stesso periodo. Ciò significa che l’industria dell’Unione non ha potuto beneficiare pienamente della crescita del consumo registrata in tale periodo. Tra il 2008 e il PI, inoltre, mentre il consumo dell’Unione è sceso del 15 %, il volume delle vendite di tutti i produttori dell’Unione ha registrato un calo addirittura maggiore (18 %). Di conseguenza, il volume delle vendite dell’industria dell’Unione, dopo essere leggermente aumentato nel 2007, ha subito un calo continuo e significativo, che si è tradotto in una perdita del 5 % della quota di mercato nel periodo in esame.
6.3.2.3. Crescita
(97)
Esaminando l’evoluzione del periodo in esame, si nota che il calo del 19 % del volume delle vendite dell’industria dell’Unione è stato assai più pronunciato della riduzione del 14 % del consumo dell’Unione. Di conseguenza, anche la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita notevolmente, di 5 punti percentuali, durante lo stesso periodo.
6.3.2.4. Entità dei margini di dumping
(98)
I margini di dumping provvisori relativi alla RPC, riportati sopra nella sezione sul dumping, sono consistenti. Visti i volumi e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping, l’impatto dei margini di dumping effettivi non può essere considerato trascurabile.
6.3.3. Dati relativi ai produttori dell’Unione che hanno collaborato (indicatori microeconomici)
6.3.3.1. Prezzi medi unitari dei produttori dell’Unione che hanno collaborato
(99)
I prezzi di vendita medi franco fabbrica praticati dai produttori dell’Unione che hanno collaborato ad acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione hanno registrato un aumento nel 2007, sono successivamente diminuiti per poi ritornare, dal 2009, a circa lo stesso livello che all’inizio del periodo in esame. Nel complesso, i prezzi della carta fine patinata si sono mantenuti stabili nel corso degli anni.
Tabella 5
Prezzi dei produttori dell’Unione
Prezzi dei produttori dell’Unione
2006
2007
2008
2009/PI
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
692
717
691
695
Indice
100
104
100
100
Fonte: risposte ai questionari.
6.3.3.2. Scorte
(100)
Durante il PI le scorte rappresentavano circa il 10 % del volume di produzione. I produttori dell’Unione che hanno collaborato hanno aumentato del 14 % il livello delle scorte nel periodo in esame, in particolare tra il 2006 e il 2007 e successivamente tra il 2008 e il PI. Questo andamento ha coinciso in particolare con il netto aumento di importazioni a prezzi di dumping dalla RPC.
Tabella 6
Scorte
Scorte
2006
2007
2008
2009/PI
Scorte (tonnellate)
278 265
298 547
296 387
318 489
Indice
100
107
107
114
Fonte: risposte ai questionari.
6.3.3.3. Occupazione, salari e produttività
Tabella 7
Occupazione
Occupazione
2006
2007
2008
2009/PI
Occupazione - equivalenti a tempo pieno (ETP)
7 756
7 487
7 207
6 197
Indice
100
97
93
80
Costo della manodopera (EUR/ETP)
54 053
54 948
57 026
58 735
Indice
100
102
105
109
Produttività (unità/ETP)
453
478
486
457
Indice
100
106
107
101
Fonte: risposte ai questionari.
(101)
A causa delle chiusure di stabilimenti e delle concentrazioni societarie dei produttori dell’Unione che hanno collaborato, il numero di dipendenti ha subito un calo considerevole, pari all’11 % (quasi 900 posti di lavoro), durante il periodo in esame. Si osserva che i dati sull’occupazione durante il PI riportati sopra risultano «gonfiati» dal numero di dipendenti acquisiti all’inizio del PI da uno dei produttori dell’Unione che hanno collaborato. Se non si considera l’effetto di tale acquisizione su questo indicatore, il calo dell’occupazione è stato pari al 20 %.
(102)
Grazie all’aumento e al mantenimento di un’elevata produzione per dipendente, anche nel periodo di maggiori licenziamenti nel 2007 e nel 2008, è stato possibile conseguire un incremento dell’efficienza. Il ritorno al livello di produttività del 2006 nel periodo dell’inchiesta va visto nel contesto generale di riduzione delle attività, in cui il calo della produzione è seguito dalla diminuzione del numero di dipendenti solo dopo un certo tempo. Il costo della manodopera è aumentato regolarmente, con un incremento totale del 10 % nel periodo in esame.
6.3.3.4. Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
Tabella 8
Redditività
2006
2007
2008
2009/PI
Redditività
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Variazione (100 = 2006)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Flusso di cassa in migliaia di EUR
260 047
211 036
172 570
336 753
Indice
100
81
66
129
Investimenti in migliaia di EUR
151 900
151 027
127 845
98 220
Indice
100
99
84
65
Utile sul capitale investito
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Variazione (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Fonte: risposte ai questionari.
(103)
I produttori dell’Unione che hanno collaborato hanno subito perdite nel periodo compreso tra il 2006 e il 2008 e la situazione finanziaria è diventata positiva solo nel 2009, quando il prezzo mondiale della pasta di carta, la principale materia prima, è diminuito notevolmente a causa del rallentamento dell’economia. Il calo del prezzo della pasta di carta nel 2009 è stato del 19 % rispetto al prezzo medio del 2008: questo calo è stato giudicato anormalmente elevato e ha contribuito in maniera diretta al miglioramento della situazione finanziaria durante il PI.
(104)
La tendenza del flusso di cassa, che rappresenta la capacità dei produttori di autofinanziare le proprie attività, riflette in larga misura l’evoluzione della redditività. Di conseguenza, il flusso di cassa è caratterizzato da un incremento eccezionale durante il PI dovuto alla caduta dei prezzi della pasta di carta. L’utile sul capitale investito ha registrato un andamento negativo in linea con le perdite subite fino al 2008 dai produttori dell’Unione che hanno collaborato e un andamento positivo durante il PI, reso possibile dagli eccezionali risparmi realizzati sui prezzi della pasta di carta.
(105)
In tale contesto la capacità di investire dei produttori dell’Unione che hanno collaborato è stata limitata dal notevole deterioramento del flusso di cassa durante il periodo in esame, ad eccezione del PI. Durante il periodo in esame gli investimenti sono quindi calati del 35 % e hanno riguardato unicamente l’installazione di stabilimenti di cogenerazione, che hanno aiutato i produttori dell’Unione a mitigare gli effetti del continuo aumento dei costi energetici.
6.3.3.5. Capacità di reperire capitali
(106)
L’industria della carta è generalmente caratterizzata da un livello elevato di indebitamento legato ai notevoli investimenti in attività fisse. A causa delle perdite subite durante buona parte del periodo in esame, anche la capacità dei produttori dell’Unione che hanno collaborato di reperire capitali e di finanziarie le proprie attività mantenendo costi finanziari ragionevoli è stata compromessa. Questo si è verificato soprattutto nel 2008, quando uno dei produttori dell’Unione che hanno collaborato ha dovuto essere rifinanziato con un premio di rischio elevato, mentre il produttore più piccolo fra quanti hanno collaborato è fallito ed è stato acquisito da un altro produttore dell’Unione.
6.4. Conclusioni relative al pregiudizio
(107)
L’inchiesta ha rilevato, durante il periodo in esame, un deterioramento della maggior parte degli indicatori di pregiudizio, come volume della produzione (- 20 %), utilizzo degli impianti (- 10 %), volume delle vendite ad acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione (- 19 %), quota di mercato (- 5 %). Inoltre, gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dei produttori dell’Unione che hanno collaborato, come gli utili sul capitale investito e la redditività, hanno risentito gravi effetti negativi fino al 2008. L’improvviso aumento della redditività nel corso del PI è stato causato unicamente dal calo temporaneo ed eccezionale dei prezzi mondiali della pasta di carta durante il medesimo periodo. Si osserva che, anche durante il PI, il tasso di redditività è stato assai basso, tanto da non poter modificare la conclusione che la situazione finanziaria dei produttori dell’Unione che hanno collaborato fosse assai difficile.
(108)
Dell’inchiesta è inoltre emerso che la situazione descritta sopra in relazione al pregiudizio è dovuta principalmente al fatto che, malgrado gli sforzi di ristrutturazione e il miglioramento della produttività, i produttori dell’Unione che hanno collaborato non hanno potuto alzare i prezzi della carta fine patinata oltre il livello necessario per coprire i costi. Questa impossibilità è derivata soprattutto dalla sottoquotazione dei prezzi da parte degli esportatori cinesi durante il PI, che produce notevoli effetti in un mercato caratterizzato da un livello elevato di trasparenza dei prezzi. Nel PI i produttori dell’Unione che hanno collaborato sono riusciti a ridurre i loro costi di produzione grazie a ulteriori miglioramenti della produttività e al calo dei prezzi della pasta di carta, avvenuto soprattutto nella seconda metà del PI. Poiché la domanda e l’offerta hanno raggiunto un maggiore equilibrio sul mercato grazie agli interventi dei produttori per porre rimedio alla sovraccapacità strutturale mediante concentrazioni societarie e chiusure di stabilimenti, i prezzi della carta fine patinata sono potuti rimanere stabili. I produttori dell’Unione che hanno collaborato non hanno tuttavia potuto aumentare i loro prezzi di vendita a un livello tale da garantire i tassi di redditività necessari per la sostenibilità a lungo termine.
(109)
Come indicato sopra nel considerando 17, una parte ha dichiarato che la CFP per macchine alimentate a bobina avrebbe dovuto far parte dell’ambito della presente inchiesta. Su tale base, la parte in questione ha affermato che l’esclusione di questo prodotto dall’accertamento del pregiudizio notevole e dall’analisi delle tendenze avrebbe falsato la situazione del pregiudizio. Tuttavia, alla luce delle conclusioni presentate nei considerando 20 e 22, ovvero che la CFP per macchine alimentate a bobina e la CFP per macchine alimentate a fogli sono due prodotti distinti, tale argomentazione è stata respinta.
(110)
La stessa parte ha sostenuto che l’acquisizione, nel 2008, di un produttore dell’Unione da parte di uno dei produttori dell’Unione che hanno collaborato costituisse la prova che la situazione di quest’ultimo produttore fosse piuttosto buona. Si osserva innanzitutto che il pregiudizio notevole viene valutato sulla base della situazione dell’industria dell’Unione e non sulla situazione particolare di un singolo produttore. Come concluso sopra nel considerando 107, la maggior parte degli indicatori del pregiudizio ha mostrato un andamento negativo, indice del deterioramento della situazione dell’industria dell’Unione nel periodo in esame. Si è inoltre considerato che l’acquisizione rientrasse negli sforzi di ristrutturazione dell’industria dell’Unione durante il periodo in esame. In ogni caso, nell’analisi di macroindicatori quali il volume di produzione, la capacità, il volume delle vendite e la quota di mercato, l’acquisizione ha un ruolo neutro poiché i macroindicatori sono valutati rispetto a tutti i produttori dell’Unione che costituiscono l’industria dell’Unione quale definita al considerando 77. Ciò significa che questi fattori dovrebbero rimanere nel complesso invariati in caso di cambiamento di proprietà.
(111)
Alla luce di quanto sopra esposto si conclude in via provvisoria che l’industria dell’Unione ha subito un pregiudizio notevole ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
7. NESSO DI CAUSALITÀ
7.1. Introduzione
(112)
Conformemente all’articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se il notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione fosse dovuto alle importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese interessato. Sono stati esaminati anche quei fattori noti, diversi dalle importazioni in dumping, che potrebbero aver arrecato un pregiudizio all’industria dell’Unione, per evitare che l’eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori fosse attribuito alle suddette importazioni in dumping.
7.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(113)
Si osserva che il mercato di carta fine patinata dell’Unione è caratterizzato da un livello elevato di concentrazione del potere d’acquisto e dalla trasparenza dei prezzi grazie a quotazioni. La CFP è inoltre un prodotto di base, per il quale non sono possibili grandi differenze di prezzo fra i diversi fornitori. Il prodotto è venduto per la maggior parte tramite commercianti che costringono l’industria dell’Unione a mantenere i prezzi in linea con le importazioni a basso prezzo oggetto di dumping. Di conseguenza, i prezzi della carta fine patinata importata, di cui il 35 % era originaria della RPC nel periodo dell’inchiesta, hanno di norma un notevole effetto sui livelli dei prezzi praticati nel mercato dell’Unione.
(114)
Dell’inchiesta è emerso che le importazioni in dumping dalla RPC sono nettamente aumentate (+ 183 %) nel periodo in esame. Le importazioni in dumping dalla RPC sono dapprima raddoppiate dal 2006 al 2007, mentre nel 2007 i prezzi erano inferiori del 2 % rispetto all’anno precedente. Nel 2008 le importazioni dalla Cina si sono mantenute stabili, mentre i prezzi medi sono diminuiti dell’1 %. I volumi delle importazioni provenienti dalla Cina (+ 71 %) e la quota di mercato (+ 120 %) sono nuovamente aumentati in misura considerevole durante il periodo dell’inchiesta grazie a un calo dei prezzi (- 5 %), inferiori del 5,6 % a quelli dei produttori dell’Unione che hanno collaborato, il che ha esercitato una pressione sui prezzi praticati sul mercato dell’Unione e impedito ai produttori dell’Unione di aumentare i loro prezzi per portarli a livelli remunerativi.
(115)
Si ricorda che durante il periodo in esame il consumo dell’Unione è sceso del 14 % circa. L’industria dell’Unione ha registrato un calo significativo dei suoi volumi di vendita (19 %). Questo calo delle vendite, tuttavia, è stato assai più pronunciato rispetto alla diminuzione della domanda e ha comportato una perdita di quota di mercato del 5 %. Nello stesso periodo la quota di mercato delle importazioni cinesi è aumentata del 3 %. Questo mostra che la quota di mercato dell’industria dell’Unione è stata recuperata in larga misura dalle importazioni in dumping provenienti dalla RPC.
(116)
Si ritiene quindi che la continua pressione esercitata dalle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC sul mercato dell’Unione non abbia permesso all’industria dell’Unione di adeguare i suoi prezzi di vendita ai costi più elevati delle materie prime, in particolare nel 2008, quando i prezzi della pasta di carta hanno raggiunto il livello massimo. Ciò ha comportato la perdita di quota di mercato e di redditività dell’industria dell’Unione.
(117)
In base a quanto precede, si è concluso provvisoriamente che l’ondata di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC ha avuto un considerevole impatto negativo sulla situazione economica dell’industria dell’Unione.
7.3. Effetto di altri fattori
7.3.1. Evoluzione del consumo sul mercato dell’Unione
(118)
Come menzionato sopra al considerando 82, il consumo di carta fine patinata nell’Unione è dapprima aumentato nel 2007, per poi diminuire nel 2008 e nel PI. Nel periodo in esame tutta l’industria dell’Unione ha subito perdite della quota di mercato. Uno degli esportatori cinesi che hanno collaborato ha affermato che la diminuzione del volume delle vendite e della quota di mercato dell’industria dell’Unione era dovuta al calo del consumo derivante dalla crisi economica e dall’espansione dei mezzi elettronici.
(119)
Benché non si possa trascurare il fatto che questo andamento negativo del consumo dell’Unione tra il 2007 e il PI, qualunque ne sia stata la causa, abbia avuto ripercussioni sfavorevoli sulla situazione dell’industria dell’Unione in termini di volumi di vendite e di produzione, va osservato che nello stesso periodo, e in particolare dal 2008 al 2009, gli esportatori cinesi sono riusciti ad aumentare i loro volumi di vendite e la loro quota di mercato grazie alla pressione esercitata sul mercato, a livello di prezzi, dalle importazioni in dumping. Si ritiene quindi che il deterioramento della situazione economica dell’industria dell’Unione sia dovuto principalmente all’ondata di importazioni oggetto di dumping dalla RPC e alla sottoquotazione dei prezzi praticata dagli esportatori cinesi e non al calo del consumo. Anche se la diminuzione della domanda ha contribuito al pregiudizio, essa non è stata tale da annullare il nesso di causalità tra il notevole pregiudizio subito e l’aumento delle importazioni in dumping.
7.3.2. Prezzi delle materie prime
(120)
Il costo medio di produzione dei produttori dell’Unione che hanno collaborato è lievemente aumentato (2 %) tra il 2006 e il 2008 ed è diminuito del 5 % nel PI. Dall’inchiesta è emerso che il costo di produzione della carta fine patinata dei produttori dell’Unione che hanno collaborato ha seguito in genere un andamento simile a quello dei prezzi della pasta di carta, una delle principali materie prime nella fabbricazione della carta. Il prezzo medio della pasta di carta è aumentato dell’8 % tra il 2006 e il 2008, per poi diminuire notevolmente dalla fine del 2008 sino all’ultimo mese del periodo dell’inchiesta. Nel 2009 il prezzo della pasta di carta era mediamente inferiore del 19 % rispetto all’anno precedente.
(121)
In assenza di pratiche di dumping arrecanti pregiudizio, i prezzi si adeguano regolarmente per riflettere l’evoluzione delle varie componenti del costo di produzione. Non è stato però così sino al 2008. Anche quando, come nel 2008, i prezzi della pasta di carta erano in aumento, i produttori dell’Unione sono stati infatti costretti a mantenere bassi i prezzi di vendita per poter competere con le importazioni a basso prezzo oggetto di dumping provenienti dalla RPC e ciò ha notevolmente ridotto la redditività in quel periodo. Nel periodo dell’inchiesta la situazione è migliorata grazie al calo eccezionale dei prezzi della pasta di carta, mentre in parallelo i prezzi della carta fine patinata si sono mantenuti stabili. Tuttavia, anche in questo particolare periodo, i margini di profitto ancora piuttosto bassi non hanno consentito ai produttori dell’Unione che hanno collaborato di superare gli effetti del persistere delle pratiche di dumping. Malgrado la diminuzione dei costi delle materie prime, non è stato infatti possibile aumentare i prezzi in misura tale da permettere di conseguire i solidi margini di profitto necessari per questa industria ad alta intensità di capitale.
(122)
Si conclude pertanto in via provvisoria che le importazioni in dumping dalla RPC, a prezzi inferiori a quelli dei produttori dell’Unione che hanno collaborato, hanno abbassato i prezzi praticati sul mercato dell’Unione e impedito ai produttori dell’Unione che hanno collaborato di aumentare i loro prezzi di vendita in maniera tale da coprire i costi o da conseguire un margine ragionevole di redditività. Poiché nel periodo dell’inchiesta i prezzi delle materie prime erano in notevole calo, è stato concluso che non avevano potuto influire sul notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione nello stesso periodo.
7.3.3. Andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione
(123)
Anche l’andamento delle esportazioni è stato esaminato come uno dei fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che nello stesso periodo avrebbero potuto arrecare un pregiudizio all’industria dell’Unione, in modo da non attribuire alle importazioni oggetto di dumping l’eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori. Dall’analisi è emerso che le vendite all’esportazione a parti indipendenti effettuate dai produttori dell’Unione che hanno collaborato hanno rappresentato una parte importante delle vendite di questi ultimi (27 % circa) durante il periodo in esame. Anche se i volumi delle vendite all’esportazione sono diminuiti del 9 % nel periodo in esame, la perdita è stata meno pronunciata rispetto a quella registrata dai volumi delle vendite sul mercato dell’Unione (19 %). Si è pertanto ritenuto che la diminuzione del volume di esportazioni non potesse spiegare il livello del pregiudizio subito dei produttori dell’Unione che hanno collaborato. Poiché le esportazioni svolgono un ruolo importante nel mantenere un tasso elevato di utilizzo degli impianti al fine di coprire gli alti costi fissi degli investimenti nei macchinari, si è concluso che, benché l’andamento delle esportazioni fosse peggiorato, il loro effetto era stato nel complesso positivo. Si conclude pertanto che, anche se il calo delle esportazioni può aver contribuito al deterioramento generale della situazione dell’industria dell’Unione, le esportazioni hanno d’altro canto mitigato le perdite sul mercato dell’Unione e non annullano quindi il nesso di causalità stabilito tra le importazioni in dumping dalla RPC e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(124)
Una parte ha dichiarato che la notevole diminuzione delle esportazioni dell’industria dell’Unione era dovuta alla forza dell’euro rispetto al dollaro statunitense e che il pregiudizio causato da questo fattore non doveva essere attribuito alle importazioni dalla RPC. Come concluso sopra, il deterioramento dei risultati dell’industria dell’Unione all’esportazione, indipendentemente dalle sue cause, non costituisce la ragione principale del pregiudizio subito dai produttori e non annulla pertanto il nesso di causalità stabilito nel considerando 117.
7.3.4. Importazioni da altri paesi terzi
(125)
Tra il 2006 e il PI i prezzi e i volumi delle importazioni da altri paesi terzi hanno avuto la seguente evoluzione:
Tabella 9
Importazioni da paesi terzi
2006
2007
2008
2009/PI
Svizzera
Importazioni (tonnellate)
194 748
191 636
226 736
172 233
Indice
100
98
116
88
Quota di mercato
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Indice
100
95
115
103
Prezzo (EUR/tonnellata)
787
782
758
793
Indice
100
99
97
105
Indonesia
Importazioni (tonnellate)
19 834
30 714
27 178
49 877
Indice
100
155
137
251
Quota di mercato
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Indice
100
149
135
292
Prezzo (EUR/tonnellata)
855
818
845
681
Indice
100
96
99
80
Corea del Sud
Importazioni (tonnellate)
45 154
65 251
46 498
46 068
Indice
100
145
103
102
Quota di mercato
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Indice
100
139
102
118
Prezzo (EUR/tonnellata)
562
669
664
618
Indice
100
119
118
110
Tutti gli altri paesi
Importazioni (tonnellate)
58 623
70 984
62 844
100 711
Indice
100
121
107
172
Quota di mercato
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Indice
100
117
106
199
Prezzo (EUR/tonnellata)
962
860
914
824
Indice
100
89
95
86
Fonte: Eurostat.
(126)
Gli altri principali paesi terzi che esportano carta fine patinata nel mercato dell’Unione sono la Svizzera, l’Indonesia e la Corea del Sud. L’andamento dei volumi delle importazioni indica che la crescita delle importazioni dalla RPC è stata più pronunciata che per le importazioni da qualsiasi altro paese terzo. Per quanto riguarda le importazioni provenienti dalla Svizzera, queste sono sempre state effettuate a prezzi notevolmente superiori a quelli dei prodotti importati a partire dalla RPC. La quota di mercato dei prodotti svizzeri si è mantenuta relativamente stabile, tranne che nel 2008 quando ha superato temporaneamente il 4 % per poi scendere nel periodo dell’inchiesta a un livello vicino a quello del 2006. Le importazioni di carta fine patinata dalla Svizzera sono costituite essenzialmente dalla produzione di una società appartenente a uno dei produttori dell’Unione che hanno collaborato e i prezzi unitari più elevati possono essere collegati a gamme di prodotti e strutture di vendita diverse. Per quanto riguarda le importazioni provenienti dall’Indonesia, anche queste sono entrate nell’Unione a prezzi superiori a quelli dei prodotti cinesi, tranne durante il periodo dell’inchiesta quando i prezzi sono calati, probabilmente e in larga misura a causa della diminuzione dei prezzi della pasta di carta. Il conseguente aumento delle importazioni, il cui livello si è mantenuto tuttavia modesto in termini di volume durante il periodo dell’inchiesta, ha comportato una quota di mercato mantenutasi a sua volta modesta nel medesimo periodo. Le importazioni provenienti dalla Corea del Sud sono entrate nell’Unione in quantità limitate durante tutto il periodo in esame e la quota di mercato si è mantenuta stabile. Anche se i prezzi delle importazioni provenienti dalla Corea erano comparabili a quelli delle importazioni dalla RPC, i prezzi coreani non hanno mostrato una continua tendenza al ribasso come le importazioni cinesi in tutto il periodo in esame. Le importazioni provenienti da tutti gli altri paesi sono state effettuate a prezzi notevolmente superiori a quelli delle importazioni provenienti dalla RPC e i volumi di tali importazioni sono stati modesti.
(127)
In base a quanto precede, si è concluso provvisoriamente che le importazioni da questi paesi terzi non hanno contribuito al notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
7.3.5. Sovraccapacità strutturale
(128)
Un esportatore della RPC che ha collaborato ha sostenuto che il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione era causato dalla sovraccapacità di quest’ultima. La riduzione della capacità e le concentrazioni societarie dell’industria dell’Unione non dovevano quindi essere visti come una conseguenza delle importazioni cinesi bensì come una misura per porre rimedio alla sovraccapacità. Dall’inchiesta è tuttavia emerso che nel periodo in esame, in particolare nel 2008, l’industria dell’Unione, malgrado la ristrutturazione operata dai produttori, aveva subito perdite in quanto, come illustrato sopra nei considerando da 113 a 117, non aveva potuto aumentare i suoi prezzi a livelli superiori ai costi. Questa situazione è stata causata principalmente dalla pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni in dumping a prezzi inferiori a quelli praticati dall’industria dell’Unione. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
7.4. Conclusioni in merito al nesso di causalità
(129)
L’analisi di cui sopra ha dimostrato che nel periodo in esame vi è stato un sostanziale aumento del volume e della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo originarie della RPC. È stato inoltre constatato che queste importazioni sono state effettuate a prezzi di dumping inferiori a quelli praticati dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione per tipi di prodotti simili.
(130)
Quest’aumento del volume e della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC è coinciso con un calo generale della domanda sul mercato dell’Unione tra il 2006 e il PI, ma anche con l’evoluzione negativa della quota di mercato dei produttori dell’Unione nel corso dello stesso periodo. Parallelamente, come indicato nel considerando 107 è stato osservato un andamento negativo dei principali indicatori della situazione economica e finanziaria dell’industria dell’Unione.
(131)
L’esame degli altri fattori noti che potrebbero aver causato un pregiudizio all’industria dell’Unione ha rivelato che essi non sono tali da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping dalla RPC e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(132)
In base all’analisi di cui sopra, che ha chiaramente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell’industria dell’Unione dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, si è concluso provvisoriamente che le importazioni oggetto di dumping dalla RPC hanno causato un notevole pregiudizio all’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
8. INTERESSE DELL’UNIONE
8.1. Osservazione preliminare
(133)
In conformità all’articolo 21 del regolamento di base, è stato esaminato se, nonostante le conclusioni provvisorie relative al dumping pregiudizievole, esistessero ragioni valide per concludere che l’adozione di misure antidumping provvisorie non fosse nell’interesse dell’Unione in questo specifico caso. A tal fine, conformemente all’articolo 21, paragrafo 1, del regolamento di base, sono stati considerati, tenendo conto di tutti gli elementi di prova presentati, tanto il probabile impatto delle eventuali misure sui produttori dell’Unione, sugli importatori, sui commercianti, sui distributori e sugli utilizzatori del prodotto in esame quanto le probabili conseguenze della mancata adozione di misure.
8.2. Industria dell’Unione
(134)
Nel complesso, l’industria dell’Unione è costituita da 14 produttori noti che, secondo le stime CEPIFINE, rappresentano il 98 % circa della produzione di carta fine patinata dell’Unione. I produttori sono stabiliti in diversi Stati membri dell’Unione e contano oltre 11 000 dipendenti diretti nel settore del prodotto in esame.
(135)
Due produttori noti si sono opposti all’apertura dell’inchiesta, senza fornire ulteriori informazioni, e non hanno collaborato all’inchiesta. Sulla base delle informazioni disponibili, in particolare dei dati forniti da CEPIFINE indicanti un deterioramento della situazione dell’industria dell’Unione, è tuttavia lecito ritenere che anche queste due società abbiano subito gli effetti negativi delle importazioni oggetto di dumping. La mancata collaborazione non è stata quindi considerata indice del fatto che la situazione di queste due società fosse diversa da quella del resto dei produttori dell’Unione.
(136)
L’industria dell’Unione ha subito un notevole pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping originarie della RPC. Si ricorda che la maggioranza degli indicatori di pregiudizio ha registrato un andamento negativo durante il periodo in esame. In particolare, malgrado un lieve miglioramento durante il PI, gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dei produttori dell’Unione che hanno collaborato, come la redditività e l’utile sul capitale investito, hanno risentito gravi effetti negativi. In assenza di misure, un ulteriore peggioramento della situazione economica dell’industria dell’Unione pare molto probabile.
(137)
L’istituzione di dazi antidumping provvisori dovrebbe ristabilire condizioni commerciali effettive ed eque sul mercato dell’Unione e permettere all’industria dell’Unione di allineare i prezzi della CFP in modo da riflettere i costi delle varie componenti. È probabile che l’istituzione di misure provvisorie consenta all’industria dell’Unione di riacquistare almeno in parte la quota di mercato persa nel periodo in esame, con un ulteriore impatto positivo sulla sua situazione economica e sulla sua redditività.
(138)
Si è quindi concluso che sarebbe nell’interesse dell’industria dell’Unione istituire misure antidumping provvisorie sulle importazioni di CFP provenienti dalla RPC.
8.3. Importatori e operatori commerciali
(139)
Sono stati inviati questionari a 14 importatori e operatori commerciali indipendenti noti dell’Unione, che erano citati nella denuncia. Nel corso dell’inchiesta si sono manifestati numerosi altri operatori commerciali (chiamati anche commercianti nell’industria). Nel complesso, hanno collaborato all’inchiesta 19 società, anche se alcune di esse hanno fornito solo informazioni parziali. Poiché si è riscontrato che gli importatori fungevano anche da operatori commerciali sul mercato, tutte queste parti sono nel seguito denominate «operatori commerciali».
(140)
Dall’inchiesta è emerso che tutti gli operatori commerciali acquistavano carta fine patinata da varie fonti e soprattutto dai produttori dell’Unione. Cinque operatori commerciali non hanno acquistato carta fine patinata importata dalla RPC o lo hanno fatto solo occasionalmente. Le sette società che hanno fornito informazioni quantitative sui loro acquisti del prodotto in esame rappresentavano, in totale, il 47 % delle importazioni complessive dalla RPC. Poiché le importazioni, comprese quelle dalla RPC, costituivano solo una parte limitata delle loro attività complessive, è probabile che l’eventuale incidenza negativa delle misure proposte risulti trascurabile. Tutti gli operatori commerciali hanno dichiarato che la carta fine patinata prodotta nell’Unione e quella prodotta nella RPC erano di qualità essenzialmente simile e intercambiabili. L’inchiesta ha inoltre confermato l’esistenza di numerose altre fonti di importazione cui potrebbero fare ricorso gli operatori commerciali, almeno a più lungo termine.
(141)
Due operatori commerciali importatori acquistavano carta fine patinata prevalentemente da fonti cinesi. Entrambe le società hanno dichiarato che per loro sarebbe stato difficile approvvigionarsi dai produttori dell’Unione in quanto, a causa dei volumi minimi di ordinazione richiesti dai produttori e degli accordi di distribuzione da rispettare, avrebbero dovuto utilizzare canali di vendita tradizionali. Questo non influiva tuttavia direttamente sulla disponibilità di carta fine patinata dai produttori dell’Unione, che disponevano di capacità inutilizzate in misura sufficiente. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
(142)
Per quanto riguarda la possibilità di trasferire sui loro acquirenti il possibile incremento dei costi, tutti gli operatori commerciali che hanno collaborato hanno citato la trasparenza dei prezzi che prevale sul mercato dell’Unione, dichiarando altresì che sarebbero stati in grado di aumentare i propri prezzi di vendita ai consumatori finali solo in caso di un aumento generale del livello dei prezzi nell’Unione. Sulla scorta di quanto precede e considerato che i dazi antidumping mirano, tra l’altro, a far aumentare i prezzi nell’Unione a livelli tali da coprire i costi, gli importatori dovrebbero poter trasferire sui loro acquirenti, almeno in parte, l’eventuale aumento dei prezzi conseguente all’introduzione del dazio antidumping. Va inoltre osservato che, come indicato sopra, le importazioni cinesi costituiscono solo una parte modesta delle attività complessive degli operatori commerciali e che pertanto gli effetti del dazio antidumping sarebbero generalmente trascurabili. Si ritiene infine che, poiché gli importatori conseguono una maggiore redditività sulle loro rivendite di carta fine patinata importata dai produttori della RPC, essi potrebbero realizzare profitti meno importanti assorbendo, almeno in parte, l’aumento dei costi.
(143)
Globalmente, l’istituzione di misure provvisorie non dovrebbe quindi avere un impatto negativo significativo sugli importatori e sugli operatori commerciali.
8.4. Utilizzatori
(144)
Sono stati inviati questionari a otto utilizzatori noti dell’Unione, che erano citati nella denuncia. Nel corso dell’inchiesta si sono manifestati numerosi altri utilizzatori. Nel complesso, 17 società hanno fornito risposte complete o parziali al questionario. Si tratta di società stabilite in tutta l’Unione che rappresentano i settori della stampa e dell’editoria. Poiché le condizioni di mercato e le strutture dei costi sono risultate diverse per il settore tipografico e per quello editoriale, l’impatto delle misure è stato analizzato separatamente per ciascun gruppo.
8.4.1. Tipografia
(145)
Nel complesso, hanno fornito informazioni di base nove società tipografiche, per la maggior parte PMI. Sulla base delle informazioni così disponibili, si è stabilito che, in generale, la quota della carta fine patinata nei costi totali di produzione di materiale stampato era relativamente alta (in media 40 % circa). Le tipografie che hanno collaborato hanno iniziato per la maggior parte ad utilizzare carta cinese solo di recente, molte di loro unicamente dopo il PI. Esse hanno confermato che la CFP prodotta nell’Unione e quella prodotta nella RPC sono di qualità simile e che esiste una forte concorrenza fra operatori commerciali a livello di prezzi.
(146)
Tutte le tipografie hanno dichiarato che un eventuale aumento dei prezzi avrebbe notevoli ripercussioni negative sulla loro redditività. L’industria della stampa subisce già la pressione dovuta alla sovraccapacità strutturale e qualsiasi aumento dei prezzi di acquisto della CFP comporterebbe un’ulteriore pressione. A tale proposito si osserva che, in considerazione dei quantitativi modesti di CFP cinese utilizzati dalle tipografie (che continuano a rifornirsi della maggior parte di CFP necessaria dai produttori dell’Unione), gli effetti diretti di un eventuale dazio sono stati ritenuti trascurabili. Per quanto riguarda un generale aumento dei prezzi sul mercato dell’Unione, si è stabilito che tale aumento risulterebbe neutro poiché avrebbe un impatto su tutti gli operatori economici.
(147)
Alcune tipografie hanno sostenuto che l’istituzione di dazi antidumping comporterebbe problemi di approvvigionamento sul mercato e tempi di consegna più lunghi. Dall’inchiesta è emerso che i produttori e gli intermediari dell’Unione sono in grado di soddisfare le esigenze di fornitura del mercato. Sulla scorta delle considerazioni che precedono e tenuto conto, in particolare, del fatto che mancavano elementi di prova a suo sostegno, l’argomentazione è stata respinta.
8.4.2. Editoria
(148)
Per quanto riguarda il settore dell’editoria, sei società hanno risposto al questionario. Solo una di queste società ha acquistato un quantitativo modesto di CFP cinese durante il PI e quattro società hanno fornito dati quantitativi relativi al loro utilizzo di CFP.
(149)
In generale è stato constatato che i prodotti in cui è utilizzata carta fine patinata rappresentavano in media il 16 % del fatturato totale di queste società e che il profitto medio realizzato con quest’attività era circa del 12 %. Inoltre, è stato rilevato che le sei società hanno acquistato CFP principalmente dai produttori dell’Unione e che solo una di loro ha utilizzato CFP importata dalla RPC. Un’altra società ha iniziato ad acquistare prodotti cinesi solo dopo il PI. Di conseguenza, tenuto conto in particolare dei volumi modesti di CFP cinese utilizzati in questo settore, l’istituzione di misure provvisorie sulle importazioni dalla RPC non avrebbe probabilmente una grave incidenza sul complesso del settore dell’editoria. Inoltre queste società si sono dimostrate redditizie e potrebbero trasferire più facilmente gli aumenti di prezzo ai consumatori finali perché è più frequente nella produzione l’uso di carta predefinita e selezionata dal cliente che l’acquista personalmente. Gli editori dispongono infine di un potere d’acquisto maggiore grazie alle economie di scala.
(150)
Tre associazioni dell’industria della stampa hanno presentato osservazioni per iscritto. Due di esse hanno contestato l’istituzione di dazi, affermando che gli eventuali aumenti dei prezzi comporterebbero maggiori costi e una conseguente perdita di competitività e di posti di lavoro nelle industrie a valle. Secondo tali associazioni, esiste una forte elasticità incrociata tra prodotti di stampa e prodotti elettronici ed eventuali aumenti dei prezzi comporterebbero quindi una contrazione di questo segmento. Dall’inchiesta è emerso che esistono vari segmenti nel settore dei prodotti della carta per i quali la crescita prevista è diversa e che il segmento della carta per stampa di alta qualità, in cui si utilizza principalmente la CFP, è tuttora in crescita. Quanto al fatto che le perdite si ripercuoterebbero sul mercato a valle, si tratta di un’affermazione vaga, non suffragata da alcun elemento di prova o informazione. Dall’inchiesta non è inoltre emerso alcun impatto significativo per gli editori che hanno acquistato carta soprattutto da fonti diverse dalla RPC. L’affermazione è stata pertanto respinta.
(151)
In considerazione di quanto precede, anche se le misure sulle importazioni dalla RPC rischiano di avere ripercussioni negative su alcuni utilizzatori, l’impatto globale sugli utilizzatori dei due settori specifici sembra essere limitato. Di conseguenza si è concluso provvisoriamente che, in base alle informazioni disponibili, le misure antidumping contro le importazioni di CFP dalla RPC non avranno molto probabilmente un impatto negativo significativo sugli utilizzatori del prodotto in esame.
8.5. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(152)
Visto quanto precede, si è concluso provvisoriamente che nell’insieme, sulla base delle informazioni disponibili relative all’interesse dell’Unione, non esistono ragioni valide contrarie all’istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni di carta fine patinata originaria della RPC.
9. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
9.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(153)
Alla luce delle conclusioni raggiunte riguardo al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all’interesse dell’Unione, è opportuno adottare misure antidumping provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping continuino ad arrecare un pregiudizio ai produttori dell’Unione.
(154)
Allo scopo di stabilire il livello delle misure, si è tenuto conto dei margini di dumping rilevati e dell’importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dai produttori dell’Unione.
(155)
Nel calcolo dell’importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole è stato considerato che le misure dovrebbero consentire ai produttori dell’Unione di coprire i loro costi di produzione e di realizzare un profitto al lordo delle imposte pari a quello che un produttore dello stesso tipo potrebbe ragionevolmente realizzare in questo settore in condizioni di concorrenza normali, cioè in assenza di importazioni oggetto di dumping, sulle vendite del prodotto simile nell’Unione. Come richiesto dal denunziante, un margine di profitto dell’8 % del fatturato è stato considerato in via provvisoria come il minimo adeguato che i produttori dell’Unione avrebbero potuto ottenere in assenza di dumping pregiudizievole.
(156)
Su tale base è stato calcolato un prezzo del prodotto simile non pregiudizievole per i produttori dell’Unione. Esso è stato ottenuto aggiungendo il margine di profitto dell’8 % menzionato sopra al costo di produzione.
(157)
L’aumento del prezzo necessario è stato determinato confrontando, per ciascun tipo di prodotto, il prezzo medio ponderato all’importazione dei produttori esportatori cinesi e il prezzo non pregiudizievole dei tipi di prodotto venduti dai produttori dell’Unione sul mercato dell’Unione durante il PI. Le differenze risultanti da tale confronto sono state espresse in percentuale del valore medio cif all’importazione dei tipi confrontati.
9.2. Misure provvisorie
(158)
Alla luce di quanto precede, a norma dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, si ritiene che nei confronti delle importazioni originarie della RPC debbano essere istituite misure antidumping provvisorie al livello dei margini di dumping e di pregiudizio più bassi, conformemente al principio del dazio inferiore. Nella fattispecie, l’aliquota del dazio deve pertanto essere fissata al livello dei margini di pregiudizio accertati.
(159)
Di conseguenza, i margini di eliminazione del pregiudizio, i margini di dumping e le aliquote proposte del dazio antidumping provvisorio per la RPC, espressi in percentuale sul prezzo cif franco frontiera dell’Unione, sono stabiliti come segue:
Produttore esportatore
Margine di dumping
Margine di pregiudizio
Aliquota del dazio antidumping provvisorio
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, provincia di Jiangsu, RPC
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, provincia di Jiangsu, RPC
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, provincia di Shandong, RPC
63 %
39,1 %
39,1 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, provincia di Shandong, RPC
63 %
39,1 %
39,1 %
Tutte le altre società
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Le aliquote individuali del dazio antidumping specificate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano perciò la situazione constatata durante l’inchiesta per le società interessate. Tali aliquote (diversamente dal dazio unico per l’intero paese, applicabile a «tutte le altre società») si applicano quindi esclusivamente alle importazioni dei prodotti originari del paese interessato e fabbricati dalle società, cioè dalle specifiche persone giuridiche, citate. Le importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra società, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, la cui denominazione sociale e il cui indirizzo non vengano espressamente menzionati nel dispositivo del presente regolamento, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(161)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali del dazio antidumping (ad esempio, in seguito a un cambiamento della denominazione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione (5) complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione delle eventuali modifiche delle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all’esportazione e collegate ad esempio al cambiamento della denominazione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se opportuno, il regolamento sarà modificato con l’aggiornamento dell’elenco delle società che beneficiano delle aliquote di dazio individuali.
(162)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, il livello del dazio residuo dovrà essere applicato non solo ai produttori esportatori che non hanno collaborato, ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l’Unione durante il PI.
10. DISPOSIZIONE FINALE
(163)
Ai fini di una sana gestione occorre fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate entro il termine specificato nell’avviso di apertura possano presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite. Va inoltre precisato che tutte le conclusioni sull’istituzione dei dazi elaborate ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate ai fini dell’adozione di eventuali dazi definitivi,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di carta fine patinata, composta da carta o cartone patinati su una o entrambe le facce (ad eccezione di carta o cartone Kraft), in fogli o in rotoli, di peso uguale o superiore a 70 g/m2 ma non superiore a 400 g/m2 e con un indice di bianchezza superiore a 84 (misurato secondo la norma ISO 2470-1), attualmente classificabile ai codici NC ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 ed ex 4810 99 90 (codici TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 e 4810999020) e originaria della Repubblica popolare cinese.
Il dazio antidumping provvisorio non si applica ai rotoli adatti all’impiego in presse a bobina. Vengono definiti rotoli adatti all’impiego in presse a bobina i rotoli che, se sottoposti all’esame della norma ISO 3783:2006 riguardante la determinazione della resistenza allo strappo superficiale - metodo a velocità accelerata che utilizza l’apparecchio di prova tipo IGT (modello elettrico) - producono un risultato inferiore a 30 N/m se misurati nel senso trasversale della carta e inferiore a 50 N/m se misurati nel senso di macchina. Il dazio antidumping provvisorio non si applica alla carta e al cartone a più strati.
2. L’aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto cif franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sottoelencate è la seguente:
Società
Aliquota del dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, provincia di Jiangsu, RPC; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, provincia di Jiangsu, RPC
19,7 %
B001
Tutte le altre società
39,1 %
B999
3. L’immissione in libera pratica nell’Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all’importo del dazio provvisorio.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Fatte salve le disposizioni dell’articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
In forza dell’articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono comunicare osservazioni sull’applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
L’articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 16 novembre 2010.