PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1242/2010 DEL CONSIGLIO
del 20 dicembre 2010
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di corde di fibre sintetiche originarie dell'India in seguito a un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l'articolo 9, paragrafo 4, e l'articolo 11, paragrafi 2 e 5,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea, dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 1312/98 (2), il Consiglio, in seguito a un'inchiesta antidumping («l'inchiesta iniziale») ha istituito dazi antidumping definitivi («le misure iniziali») sulle importazioni di corde di fibre sintetiche originarie dell'India. Le aliquote del dazio sono state fissate al 53 % per un produttore esportatore indiano e all'82 % per tutte le altre importazioni dall'India («il paese interessato»).
(2)
In seguito a un esame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base («il precedente riesame in previsione della scadenza»), il Consiglio ha mantenuto in vigore queste misure con il regolamento (CE) n. 1736/2004, del 4 ottobre 2004, che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di corde di fibre sintetiche originarie dell'India (3).
2. Domanda di riesame
(3)
Una domanda di riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base è stata presentata il 4 maggio 2009 dal comitato di collegamento delle industrie dei cordami dell'UE (Eurocord) («il richiedente») a nome di produttori dell'Unione che rappresentano una quota rilevante, in questo caso superiore al 50 %, della produzione dell'Unione di corde di fibre sintetiche.
(4)
La richiesta è motivata dal fatto che la scadenza delle misure potrebbe comportare la reiterazione del dumping e del pregiudizio per l'industria dell'Unione.
(5)
Avendo stabilito, dopo aver sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per l'apertura di un riesame, il 7 ottobre 2009 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (4) («l'avviso di apertura»), l'apertura di un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
3. Inchiesta
3.1. Periodo dell'inchiesta
(6)
L'inchiesta sulla probabilità del persistere o della reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2008 e il 30 settembre 2009 (il «periodo dell'inchiesta di riesame» o «PIR»). L'esame delle tendenze significative ai fini della valutazione della probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2006 e la fine del PIR («il periodo considerato»).
3.2. Parti interessate dall'inchiesta
(7)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del riesame in previsione della scadenza i produttori noti dell'Unione, gli esportatori e i produttori esportatori del paese interessato, i rappresentanti del paese interessato, gli importatori e un'associazione di utilizzatori notoriamente interessati.
(8)
Alle parti interessate è stata data la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite entro i termini fissati nell'avviso di apertura. Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un'audizione.
4. Campionamento
(9)
Considerato l'alto numero di produttori dell'Unione e di produttori esportatori dell'India, si è ritenuto opportuno valutare, come previsto dall'articolo 17 del regolamento di base, se si dovesse ricorrere al campionamento. Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti sopramenzionate sono state invitate a manifestarsi entro 15 giorni dall'apertura del riesame e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell'avviso di apertura.
(10)
Si sono manifestati in totale cinque produttori indiani, due dei quale appartenenti allo stesso gruppo, che hanno fornito le informazioni richieste entro il termine fissato e hanno espresso il desiderio di essere inclusi nel campione. Quattro di queste cinque società hanno prodotto ed esportato il prodotto in esame nel mercato dell'Unione durante il PIR. La quinta società non ha esportato il prodotto in esame nel mercato dell'Unione durante il PIR. Tutte e cinque le società sono state considerate come società che hanno collaborato all'inchiesta e suscettibili di essere incluse nel campione. Non è stato possibile calcolare il livello di cooperazione dell'India, ossia la percentuale delle esportazioni verso l'Unione provenienti dalle società che hanno collaborato in rapporto al totale delle esportazioni indiane verso l'Unione, perché il totale delle esportazioni verso l'Unione durante il PIR dichiarato dalle cinque società che hanno collaborato è risultato notevolmente superiore al volume registrato da Eurostat per tutte le esportazioni dall'India, per le ragioni precisate ai considerando 21-23.
(11)
Il campione è stato selezionato in accordo con le autorità indiane e vi sono state incluse le quattro società che hanno dichiarato di aver esportato verso l'Unione. Due delle quattro società del campione erano collegate. Si ricorda che nell'inchiesta iniziale soltanto un produttore esportatore ha collaborato ed è attualmente soggetto a un dazio antidumping individuale. Si ricorda inoltre che nella precedente inchiesta in previsione della scadenza nessuno dei produttori esportatori indiani ha collaborato e quindi, come previsto dall'articolo 18, paragrafo 1, del regolamento di base, le conclusioni si sono basate sui dati disponibili.
(12)
Diciotto produttori dell'Unione (i quindici denunzianti e altri tre produttori, complessivamente rappresentanti il 78 % della produzione totale dell'Unione) hanno fornito le informazioni richieste e hanno acconsentito a essere inclusi nel campione. Sulla base delle informazioni ricevute dai produttori dell'Unione che hanno collaborato, la Commissione ha selezionato un campione di cinque produttori dell'Unione che rappresentano approssimativamente il 40 % dell'industria dell'Unione, come definita al considerando 40, e circa la metà delle vendite a clienti indipendenti dell'Unione di tutti i produttori dell'Unione che hanno collaborato. Il campione è stato selezionato sulla base del massimo volume rappresentativo di vendite e della massima copertura geografica dei produttori dell'Unione che potessero essere adeguatamente esaminati nel tempo a disposizione. Uno dei cinque produttori dell'Unione costituenti il campione ha iniziato a operare nel periodo considerato, quindi i suoi dati non sono stati utilizzati nell'analisi dell'andamento degli indicatori di pregiudizio, per evitare distorsioni. I dati relativi agli altri quattro produttori dell'Unione utilizzati per l'analisi di tale andamento erano però sufficientemente rappresentativi.
(13)
La Commissione ha inviato questionari ai cinque produttori dell'Unione e ai quattro produttori esportatori indiani componenti il campione.
(14)
Hanno risposto al questionario tutti e cinque i produttori dell'Unione. Dei quattro produttori esportatori indiani, uno ha cessato la cooperazione e gli altre tre (due dei quali collegati) hanno risposto al questionario entro i termini fissati. Per questo motivo, il campione dei produttori esportatori indiani è risultato alla fine costituito dalle tre società indiane che hanno risposto al questionario.
5. Verifica delle informazioni ricevute
(15)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare il persistere o la probabilità di reiterazione del dumping e del pregiudizio nonché l'interesse dell'Unione. Si è inoltre proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti società:
5.1. Produttori esportatori indiani
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
v, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Produttori dell'Unione
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portogallo),
-
Eurorope SA (Grecia),
-
Lanex A.S. (Repubblica ceca),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portogallo),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(16)
Il prodotto in esame è quello dell'inchiesta iniziale: spago, corde e funi, anche intrecciati, impregnati, spalmati, ricoperti o rivestiti di gomma o di materia plastica, di polietilene o di polipropilene, diversi dallo spago per legare, aventi un titolo superiore a 50 000 decitex (5 g per metro), nonché altre fibre sintetiche di nylon o di altre poliammidi o di poliesteri aventi un titolo superiore a 50 000 decitex (5 g per metro). Attualmente, il prodotto è classificato ai codici NC 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 e 5607 50 19. Il prodotto in esame ha un'ampia gamma di applicazioni nei settori navali e industriali, in particolare per la navigazione (funi di ormeggio) e la pesca.
(17)
Una parte interessata ha sostenuto che le funi di ormeggio citate non rientrano nella definizione del prodotto in esame perché, per via delle impiombature di cui sono munite, costituirebbero «manufatti di funi», classificati sotto un altro codice NC (v. anche nel considerando 23). Si noti però che si fa riferimento alle funi di ormeggio solo nel contesto di applicazioni di diversi tipi del prodotto in esame, che sono tutti definiti come corde di fibre sintetiche, come precisato nel considerando 16.
2. Prodotto simile
(18)
Come ha rivelato l'inchiesta iniziale e come ha confermato l'inchiesta attuale, il prodotto in esame, le corde di fibre sintetiche prodotte e vendute dai produttori esportatori indiani sul mercato interno e quelle prodotte e vendute dai produttori dell'Unione nell'Unione sono da tutti i punti di vista identiche e possiedono pertanto le stesse caratteristiche fisiche e chimiche essenziali. Di conseguenza, tali prodotti sono considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
(19)
Una parte interessata ha sostenuto che il prodotto fabbricato dall'industria dell'Unione non è comparabile al prodotto in esame dato che i produttori dell'Unione hanno cominciato a utilizzare un nuovo tipo di materia prima, detta «Dyneema», molto più costosa di altre materie prime, che permette di ottenere prodotti con una resistenza molto migliore. In effetti, i produttori indiani del campione non utilizzano questo tipo di materia prima. Va però notato, in primo luogo, che questi prodotti rappresentano solo una piccola parte dei prodotti venduti dai produttori dell'Unione. Se è vero che questo tipo di fibra è utilizzato in misura crescente da alcuni produttori dell'Unione, le corde Dyneema rappresentano soltanto una piccola parte della produzione dell'Unione. Pertanto, mentre la differenza significativa nel costo della materia prima (anche 25-30 volte più costosa) può avere una certa incidenza, in particolare sull'indicatore di pregiudizio riguardante il prezzo di vendita medio dell'industria dell'Unione, l'incidenza delle corde Dyneema sulla valutazione globale rimane limitata, dato che la quantità di corde «standard» prodotte nell'Unione resta nettamente superiore. In secondo luogo, tutti i calcoli di questo riesame in previsione della scadenza sono stati basati sul confronto di tipi di prodotto corrispondenti, tenendo conto delle diverse materie prime. Pertanto, i calcoli non possono essere distorti da una diversa composizione dei prodotti. In ogni caso, anche i prodotti fabbricati con materie prime come Dyneema presentano le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base del prodotto in esame. L'argomento è stato quindi respinto.
C. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(20)
Come disposto dall'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stata valutata la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping nel caso in cui venissero a scadere le misure in vigore nei confronti delle importazioni dall'India.
1. Volume delle importazioni
(21)
Secondo i dati Eurostat, nel periodo considerato il volume delle importazioni dall'India del prodotto in esame è stato insignificante. Durante il PIR il volume delle importazioni dall'India è stato di 31 tonnellate, ossia meno dello 0,1 % del consumo dell'Unione:
(tonnellate)
2006
2007
2008
PIR
India
3
4
19
31
Importazioni del prodotto in esame dall'India. Fonte: Comext
(22)
Tuttavia, secondo dati verificati, le tre società incluse nel campione durante il PIR hanno esportato nell'Unione volumi del prodotto in esame nettamente maggiori di quelli risultanti dai dati Eurostat. A questo proposito si ricorda che nell'inchiesta iniziale gli importatori hanno fornito informazioni che indicano che certe quantità del prodotto in esame acquistato dall'India non sono state immesse in libera pratica nel mercato dell'Unione ma immagazzinate in depositi doganali e vendute a navi di altura o a piattaforme offshore. Uno dei produttori denunzianti ha ribadito questo argomento nell'attuale inchiesta. Poiché gli operatori portuali non hanno collaborato all'inchiesta, non è stato possibile verificare questa affermazione. Dall'elenco dei clienti presentato dai produttori esportatori compresi nel campione è però risultato che la maggior parte dei clienti erano effettivamente fornitori di compagnie di navigazione e di piattaforme offshore dei porti dell'Unione. Sulla base di quanto sopra, si può ritenere che la differenza tra i dati statistici e i dati dichiarati sia dovuta a tali vendite.
(23)
Va anche menzionato che nella domanda di riesame in previsione della scadenza si faceva riferimento a pratiche di elusione. Al riguardo, il richiedente ha sostenuto che certi volumi di corde di fibre sintetiche provenienti dall'India sono entrati nell'Unione come prodotti classificati sotto la voce NC 5609 (articoli [… ] di spago, corde o funi), che non sono soggetti a misure. L'inchiesta non ha però permesso di raccogliere informazioni che confermino questa affermazione.
(24)
Sulla base di quanto precede, si considera che durante il PIR 31 tonnellate del prodotto in esame siano state effettivamente importate dall'India nel territorio doganale dell'Unione. Per quanto riguarda le esportazione verificate destinate ai porti dell'Unione e non immesse in libera pratica nel mercato dell'Unione dai tre produttori indiani del campione, queste vendite sono considerate come facenti parte delle esportazioni indiane verso altri paesi terzi.
(25)
Dato che non sono avvenute in volumi significativi, le importazioni dall'India nell'Unione non hanno costituito una base per un'analisi rappresentativa per la probabilità del persistere del dumping o del pregiudizio. L'esiguità dei volumi delle importazioni non permette infatti di concludere che durante il PIR vi sia stato un dumping pregiudizievole da parte dell'India. Pertanto, l'analisi si è concentrata sulla probabilità di una reiterazione del dumping e del pregiudizio in caso di scadenza delle misure.
2. Andamento probabile delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
2.1. Capacità di produzione
(26)
È stato esaminato se nel paese interessato esista una capacità di produzione non utilizzata che permetterebbe, nel caso in cui le misure fossero abrogate, una ripresa delle esportazioni in dumping.
(27)
È risultato che la capacità di produzione dei tre produttori esportatori del campione è fortemente aumentata tra il 2007 e il PIR e, contemporaneamente, l'utilizzazione della capacità è diminuita. Le capacità inutilizzate delle tre società corrispondevano al 75 % circa del consumo dell'Unione nel PIR. È quindi probabile che, in caso di scadenza delle misure, si avrebbe un aumento delle esportazioni verso l'Unione.
(28)
Per quanto riguarda gli altri produttori indiani di corde di fibre sintetiche, si sa che Garware, la società che ha cessato la cooperazione dopo la fase del campionamento, è un importante produttore e, secondo il suo sito web ufficiale, dispone di una rilevante capacità di produzione. La richiesta di riesame in previsione della scadenza elenca quattro altri grandi produttori indiani. Esistono diversi produttori indiani di piccole e medie dimensioni che vendono principalmente sul mercato interno. Dato che questi produttori indiani non hanno collaborato all'inchiesta, non se ne conosce la capacità di produzione, ma si può supporre che la tendenza delle società che hanno collaborato sia comparabile e quindi che questi produttori dispongano anch'essi di capacità inutilizzate.
(29)
Dopo la comunicazione dei risultati, tutti i produttori indiani del campione hanno contestato i dati concernenti la loro capacità inutilizzata complessiva. Questi dati sono stati in realtà comunicati dalle società stesse e verificati con indagini condotte sul posto. Queste obiezioni sono state quindi respinte.
2.2. Volume delle vendite a porti dell'Unione e ad altri mercati di esportazione
(30)
Il volume delle esportazioni verso altri paesi terzi dei tre produttori esportatori, comprese le vendite effettuate in porti dell'Unione che non fanno parte del territorio doganale dell'Unione, è rilevante ed è aumentato di circa l'80 % durante il periodo considerato, e rappresenta quasi la metà del totale delle vendite dei produttori esportatori durante il PIR.
(31)
Le importazioni nell'Unione sono praticamente cessate dopo l'istituzione delle misure iniziali. Tuttavia, è da notare che il volume delle esportazioni dei produttori del campione verso i porti dell'Unione è notevolmente aumentato nel periodo considerato, passando da 61 a 785 tonnellate. Poiché le importazioni nell'Unione avvengono in parte attraverso gli stessi canali di vendita dei prodotti venduti nei porti dell'Unione, questa presenza crescente alle porte del mercato dell'Unione può indicare che, in assenza di misure, i produttori indiani del campione - e forse anche altri - potrebbero in breve tempo cominciare a vendere quantità consistenti del prodotto in esame sul mercato dell'Unione.
(32)
Tenendo conto dell'orientamento delle esportazioni dei produttori indiani e della loro presenza crescente nei porti dell'Unione, si può ritenere molto probabile che, in caso di scadenza delle misure, le esportazioni indiane verso l'Unione aumenterebbero in misura rilevante.
(33)
Dopo la comunicazione dei risultati del riesame, un produttore indiano ha indicato che le esportazioni indiane sono distribuite in tutto il mondo, tra mercati con un potenziale di crescita, e quindi le esportazioni verso l'Unione non riprenderebbero in quantità massicce in assenza di misure. Se è vero che alcuni produttori indiani possono avere diversificato i loro mercati di esportazione, questo non può essere considerato sufficiente a modificare le conclusioni tratte dalle constatazioni menzionate.
2.3. Rapporto tra i prezzi all'esportazione verso paesi terzi e il valore normale
(34)
Un calcolo indicativo del dumping è stato effettuato sulla base dei dati verificati delle vendite nei porti dell'Unione dei tre produttori esportatori del campione, che benché considerate come esportazioni verso altri paesi terzi, forniscono una buona indicazione dei possibili prezzi delle corde di fibre sintetiche indiane in assenza di dazi. I valori normali sono stati basati sui prezzi interni del mercato indiano. Sulla base di questi dati, il dumping è stato accertato per due dei tre produttori indiani del campione. I margini di dumping sono risultati in media del 10 % e possono quindi essere considerati significativi, anche se di molto inferiori a quelli stabiliti nell'inchiesta iniziale.
(35)
Il confronto dei prezzi ottenuti dai tre produttori esportatori del campione sui mercati di altri paesi terzi (escluse le vendite nei porti dell'Unione) con i prezzi praticati sul mercato interno ha dato un risultato simile, anche se i margini di dumping stabiliti su questa base sono risultati inferiori.
(36)
Dopo la comunicazione dei risultati di questa inchiesta, un produttore indiano ha sostenuto che per le importazioni indiane nell'Unione non è stato accertato alcun dumping. Ma non ci sono quasi state importazioni e, inoltre, il dumping è stato stabilito sia per le vendite nei porti dell'Unione che per le vendite ad altri paesi terzi. L'obiezione è stata quindi respinta.
(37)
Un'altra parte interessata ha sostenuto che i margini di dumping stabiliti da questo riesame non possono essere considerati significativi se li si confronta con i livelli di dazio esistenti, data la differenza significativa dei costi del lavoro nell'Unione e in Asia. Va però notato che i costi del lavoro nell'Unione sono irrilevanti per il calcolo del margine di dumping.
3. Conclusioni sulla probabilità di reiterazione del dumping
(38)
Sulla base dell'analisi di cui sopra si conclude che i produttori esportatori dispongono di un ampio potenziale di produzione che consentirebbe loro di riprendere le esportazioni verso l'Unione se le misure venissero a scadere. Riguardo ai prezzi, si è accertato che due produttori del campione vendevano a prezzi di dumping ad altri paesi terzi. Inoltre, se si considera anche Garware che ha interrotto la cooperazione, nella denuncia sono indicati cinque altri grandi produttori esportatori che, secondo le informazioni disponibili, si può ritenere seguano la stessa tendenza delle società per le quali sono state accertate vendite a prezzi di dumping ad altri paesi terzi.
(39)
Il fatto che i produttori esportatori indiani mantengano un interesse strategico nel mercato dell'Unione, dimostrato dai volumi crescenti di esportazioni nei porti dell'Unione, e l'enorme capacità inutilizzata di cui dispongono rendono probabile una ripresa delle esportazioni verso l'Unione in quantità significative in caso di scadenza delle misure. Tenendo conto della politica in materia di prezzi seguita dagli esportatori indiani sui mercati dei paesi terzi, è molto probabile che una ripresa delle esportazioni avverrebbe a prezzi di dumping. Si conclude pertanto che la scadenza delle misure comporterebbe con tutta probabilità una reiterazione del dumping.
D. DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA DELL'UNIONE
(40)
I produttori dell'Unione che rappresentano la produzione totale dell'Unione costituiscono l'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base. Il numero di produttori dell'Unione può essere stimato in circa quaranta.
(41)
I quindici produttori dell'Unione a nome dei quali la richiesta di riesame in previsione della scadenza è stata presentata dall'associazione denunziante e tre altri produttori dell'Unione hanno comunicato le informazioni per la selezione del campione richieste nell'avviso di apertura. Come si è detto nel considerando 12, un campione di cinque produttori, rappresentante approssimativamente il 40 % dell'industria dell'Unione, è stato sottoposto ad un indagine dettagliata. Hanno costituito il campione le seguenti società:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portogallo),
-
Eurorope SA (Grecia),
-
Lanex A.S. (Repubblica ceca),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portogallo),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
(42)
Come indicato nel considerando 12, i diciotto produttori dell'Unione che hanno collaborato all'inchiesta rappresentavano il 78 % della produzione totale dell'Unione durante il PIR.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Consumo nel mercato dell'Unione
(43)
Il consumo dell'Unione di corde di fibre sintetiche è stato stabilito sommando le vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione (comprese le vendite dei produttori dell'Unione che non hanno collaborato all'inchiesta, stimate dall'associazione denunziante) e le importazioni nell'Unione, in base ai dati Eurostat.
(44)
Risulta in questo modo che durante il periodo considerato il consumo dell'Unione è diminuito del 7 %. In particolare, dopo essere aumentato del 16 % tra il 2006 e il 2007, il consumo è sceso del 20 % tra il 2007 e il PIR.
2006
2007
2008
PIR
Consumo totale dell'Unione (tonnellate)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indice (2006=100)
100
116
107
93
Fonte: Inchiesta (produttori dell'Unione compresi nel campione), denunziante (produttori non dell'Unione non compresi nel campione), Eurostat (importazioni)
2. Importazioni dall’India
(45)
Come indicato nel considerando 21, durante il periodo considerato le importazioni indiane nell'Unione sono state di entità trascurabile per effetto delle misure antidumping in vigore.
(46)
Tuttavia, come indicato nel considerando 22, i produttori indiani sono presenti in misura crescente alle porte del mercato dell'Unione con esportazioni nei porti dell'Unione non sdoganate e quindi non soggette ai dazi antidumping.
3. Prezzi e volume delle esportazioni indiane verso altri paesi terzi
(47)
Poiché le importazioni indiane nell'Unione sono state di entità trascurabile, sono stati confrontati i prezzi delle esportazioni indiane verso altri paesi terzi (comprese le esportazioni verso porti dell'Unione non soggette ai dazi antidumping) con i prezzi di vendita nell'Unione praticati dai produttori dell'industria dell'Unione compresi nel campione.
(48)
Su questa base è stato stabilito che le esportazioni indiane verso altri paesi terzi sono avvenute a prezzi notevolmente più bassi di quelli dell'industria dell'Unione. La differenza tra i prezzi così stabilita ha toccato il 46 % ed è risultata in media del 18 %.
(49)
Il valore delle esportazioni indiane verso altri paesi terzi è aumentato di più del 30 % durante il periodo considerato. Queste vendite rappresentate circa la metà del fatturato totale dei produttori esportatori indiani del campione durante il PIR.
4. Importazioni da altri paesi
(50)
Nonostante il calo del 7 % del consumo sul mercato dell'Unione, il volume delle importazioni da altri paesi terzi è aumentato del 18 % durante il periodo considerato. La quota di mercato di queste importazioni è quindi aumentata dal 17 % al 22 %.
(51)
È da notare che nel periodo considerato le importazioni dalla Repubblica popolare cinese (RPC) sono aumentate del 46 %, raggiungendo una quota di mercato dell'8,6 % (rispetto al 5,5 % nel 2006). Anche se un confronto preciso non è possibile perché i dati Eurostat sono di natura generale e non sono dettagliati per tipo di prodotto, il prezzo medio delle importazioni cinesi nell'Unione risulta notevolmente più elevato del prezzo medio delle esportazioni indiane. Inoltre, il prezzo medio delle importazioni cinesi appare in linea con i prezzi dell'industria dell'Unione.
(52)
La quota di mercato delle importazioni nell'Unione dalla Repubblica di Corea ('Corea') si è mantenuta costantemente attorno al 3 % durante il periodo considerato. Il volume di queste importazioni è diminuito del 6 %, in linea con la contrazione del consumo.
(53)
Le importazioni da altri paesi terzi hanno rappresentato durante il PIR una quota inferiore al 2 % del mercato dell'Unione delle corde di fibre sintetiche.
5. Situazione economica dell'industria dell'Unione
5.1. Osservazioni preliminari
(54)
Tutti gli indicatori di pregiudizio di cui all'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base sono stati analizzati. Gli indicatori del volume di vendite e della quota di mercato dei produttori dell'Unione sono stati analizzati sulla base dei dati raccolti per tutti i produttori dell'Unione (ossia per l'industria dell'Unione). L'esame di tutti gli altri indicatori di pregiudizio si è basato sulle informazioni fornite dai produttori dell'Unione costituenti il campione, verificate presso le sedi delle società indicate al considerando 15. Come detto al considerando 12, uno dei produttori dell'Unione ha cominciato a operare nel corso del periodo considerato, e quindi i suoi dati non sono stati utilizzati nell'analisi delle tendenze degli indicatori di pregiudizio per evitare distorsioni.
5.2. Volume delle vendite dell'industria dell'Unione
(55)
Le vendite dell'industria dell'Unione sono diminuite del 12 % durante il periodo considerato. Come indicato nel considerando 44, il consumo dell'Unione nello stesso periodo è sceso del 7 %, con un calo particolarmente sensibile a partire dal 2007. Si sottolinea che il tasso di diminuzione delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione è stato più rapido di quello del consumo:
2006
2007
2008
PIR
Volume delle vendite nell'Unione dell'industria dell'Unione (tonnellate)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indice (2006=100)
100
113
102
88
Fonte: Inchiesta (produttori dell'Unione compresi nel campione), denunziante (produttori dell'Unione non compresi nel campione)
5.3. Quota di mercato dell'industria dell'Unione
(56)
L'andamento descritto nel considerando e nella tabella precedenti si è tradotto in una costante diminuzione della quota di mercato dell'industria dell'Unione tra il 2006 e il PIR, con una perdita di 4,6 punti percentuali:
2006
2007
2008
PIR
Quota di mercato dell'industria dell'Unione ( %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indice (2006=100)
100
98
95
94
Fonte: Inchiesta (produttori dell'Unione compresi nel campione), denunziante (produttori dell'Unione non compresi nel campione)
(57)
Si noti che la diminuzione della quota di mercato dell'industria dell'Unione è stata dovuta in gran parte all'aumento della quota di mercato delle importazioni cinesi (v. considerando 50).
5.4. Produzione, capacità di produzione e utilizzazione della capacità
(58)
La produzione dei produttori dell'Unione compresi nel campione ha avuto un andamento corrispondente a quello delle vendite, diminuendo a un tasso comparabile, del 17 %, durante il periodo considerato. La capacità di produzione è aumentata durante lo stesso periodo del 5 %. L'utilizzazione delle capacità è quindi diminuita del 20 % tra il 2008 e il PIR:
2006
2007
2008
PIR
Produzione (tonnellate)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indice (2006=100)
100
109
108
83
Capacità di produzione (tonnellate)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indice (2006=100)
100
109
108
105
Utilizzazione delle capacità (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indice (2006=100)
100
100
100
80
Fonte: Inchiesta (produttori dell'Unione compresi nel campione)
5.5. Scorte
(59)
In generale i produttori di corde di fibre sintetiche mantengono le loro scorte a un livello piuttosto basso perché la maggior parte della produzione avviene sulla base degli ordini ricevuti. Durante il periodo considerato la quantità media delle scorte è diminuita, in particolare nel PIR, principalmente a causa del calo della produzione di corde di fibre sintetiche.
2006
2007
2008
PIR
Scorte di chiusura (tonnellate)
1 073
982
1 156
905
Indice (2006=100)
100
92
108
84
Fonte: Inchiesta (produttori dell'Unione compresi nel campione)
5.6. Prezzi di vendita
(60)
Durante il periodo considerato i prezzi medi del prodotto simile venduto nell'Unione dai produttori dell'Unione compresi nel campione sono aumentati, in particolare tra il 2007 e il PIR:
2006
2007
2008
PIR
Prezzo di vendita unitario medio dell'industria dell'Unione (EUR/tonnellata)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indice (2006=100)
100
99
108
109
Fonte: Inchiesta (produttori dell'Unione compresi nel campione)
(61)
Si noti però che il prezzo di vendita medio di cui sopra è calcolato sulla base di tutti i tipi di prodotto, comprese le corde di fibre sintetiche più costose, come quelle fabbricate a partire dalla materia prima «Dyneema». La variazione di prezzo tra i diversi tipi di prodotto è enorme (v. considerando 19). Negli ultimi anni l'industria dell'Unione ha aumentato la fabbricazione di prodotti di maggior valore. Queste corde di fibre sintetiche costituiscono pertanto una quota crescente della loro produzione. I mutamenti intervenuti di recente nella composizione della gamma dei prodotti sono una delle ragioni dell'aumento del prezzo di vendita unitario medio dell'industria dell'Unione.
5.7. Redditività
(62)
Grazie in parte alle efficaci misure in vigore e in parte alla diversificazione della loro gamma di prodotti, i produttori dell'Unione compresi nel campione hanno potuto mantenere durante il periodo considerato un livello stabile e soddisfacente di redditività:
2006
2007
2008
PIR
Redditività dell'industria dell'Unione (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indice (2006=100)
100
115
104
128
Fonte: Inchiesta (produttori dell'Unione compresi nel campione)
5.8. Investimenti e capacità di reperire capitali
(63)
Gli investimenti si sono mantenuti a livelli relativamente elevati nel 2006 e nel 2007, dopo di che si sono ridotti di metà. Durante il PIR praticamente non sono stati fatti investimenti.
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indice (2006=100)
100
109
54
5
Fonte: Inchiesta (produttori dell'Unione compresi nel campione)
5.9. Utile sul capitale investito
(64)
In linea con l'andamento stabile della redditività, anche l'utile sul capitale investito è aumentato durante il periodo considerato.
2006
2007
2008
PIR
Utile sul capitale investito ( %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indice (2006=100)
100
119
122
132
Fonte: Inchiesta (produttori dell'Unione compresi nel campione)
5.10. Flusso di cassa
(65)
Il flusso di cassa dei produttori dell'Unione compresi nel campione si è mantenuto durante il periodo considerato a livelli relativamente stabili:
2006
2007
2008
PIR
Flusso di cassa (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indice (2006=100)
100
132
129
115
Fonte: Inchiesta (produttori dell'Unione compresi nel campione)
5.11. Occupazione, produttività e costo del lavoro
(66)
L'andamento dell'occupazione, per quanto riguarda i produttori dell'Unione compresi nel campione, è stato positivo tra il 2006 e il 2008. Tra il 2008 e il PIR l'occupazione è scesa in conseguenza del calo della domanda del mercato. Il calo della domanda, che ha avuto per effetto un calo della produzione, ha anche determinato una diminuzione della produttività tra il 2008 e il PIR. Il costo annuo del lavoro per addetto è aumentato fino al 2008, per poi diminuire lievemente durante il PIR.
2006
2007
2008
PIR
Numero di occupati
638
665
685
623
Indice (2006=100)
100
104
107
98
Costo annuo del lavoro per addetto (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indice (2006=100)
100
107
114
110
Produttività (tonnellate per addetto)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indice (2006=100)
100
105
101
85
Fonte: Inchiesta (produttori dell'Unione compresi nel campione)
5.12. Crescita
(67)
Tra il 2006 e il PIR, mentre il consumo dell'Unione è sceso del 7 % (v. considerando 44), il volume delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione è diminuito del 12 % e la quota di mercato dell'industria dell'Unione è diminuita di 6 punti percentuali (v. considerando 55 e 56). D'altra parte, mentre il volume delle importazioni indiane è rimasto trascurabile per effetto delle misure in vigore, il volume delle importazioni da altri paesi è cresciuto del 18 % (principalmente a causa delle importazioni dalla RPC), conquistando altri 5 punti percentuali di quota di mercato (v. considerando 50). Si conclude pertanto che l'industria dell'Unione rispetto ad altri attori del mercato ha risentito di più del calo del consumo e ha subito una più consistente diminuzione del volume di vendite.
5.13. Entità del margine di dumping
(68)
Poiché durante il PIR le importazioni del prodotto in esame dall'India sono state trascurabili, non è stato possibile determinare il margine di dumping. Si noti tuttavia che le esportazioni indiane verso i porti dell'Unione non sdoganate sono notevolmente aumentate e che parte di queste vendite sono state effettuate a prezzi di dumping.
5.14. Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(69)
Si è analizzato se l'industria dell'Unione stia ancora riprendendosi dagli effetti del dumping passato. Si è concluso che l'industria dell'Unione ha già potuto riprendersi in larga misura da tali effetti perché sono state messe in atto per un lungo periodo efficaci misure antidumping.
5.15. Conclusioni sulla situazione dell'industria dell'Unione
(70)
Grazie agli efficaci dazi antidumping in vigore sulle importazioni di corde di fibre sintetiche dall'India, l'industria dell'Unione sembra aver potuto riprendersi in larga misura dagli effetti del passato dumping pregiudizievole.
(71)
Non si può tuttavia concludere che la situazione dell'industria dell'Unione sia sicura. Anche se certi indicatori di pregiudizio relativi alla situazione finanziaria dei produttori dell'Unione - redditività, utile sul capitale investito e flusso di cassa - sembrano delineare un quadro di relativa stabilità, altri - volume delle vendite, quota di mercato, produzione, utilizzazione della capacità e investimenti - indicano chiaramente che l'industria dell'Unione alla fine del PIR era ancora in una situazione piuttosto fragile. Dopo la comunicazione dei risultati di questa inchiesta, un produttore indiano ha sostenuto che l'industria dell'Unione non ha subito un pregiudizio durante il PIR. Al riguardo, va notato che non è stato affermato che l'industria dell'Unione ha subito un pregiudizio grave durante il PIR. La conclusione tratta dai risultati del riesame è stata invece che alcuni indicatori fanno apparire un quadro stabile, ma altri rivelano segni di pregiudizio.
(72)
Alcune parti hanno sostenuto che l'andamento negativo di alcuni indicatori di pregiudizio non è dovuto alle importazioni indiane ma alla crisi economica globale e all'aumento della quota di mercato delle importazioni cinesi. A questo riguardo, va notato che l'andamento negativo di certi indicatori non è stato attribuito alle importazioni indiane, quasi inesistenti. Inoltre, l'aumento delle importazioni cinesi è stato preso in considerazione e non ha avuto conseguenze sull'analisi della probabilità di reiterazione del dumping pregiudizievole.
(73)
Per quanto riguarda la situazione dell'industria dell'Unione in generale, va notato che l'introduzione graduale sul mercato di vari prodotti di valore elevato - all'interno dell'Unione e sui mercati di paesi terzi - sembra porre in una prospettiva positiva la competitività a lungo termine dell'industria dell'Unione, dato che il numero di produttori che fabbricano queste corde di fibre sintetiche di alta qualità è attualmente limitato sul mercato mondiale.
F. PROBABILITÀ DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
(74)
Come indicato al considerando 25, dato il volume trascurabile delle importazioni del prodotto in esame dall'India durante il PIR, l'analisi si è concentrata sulla probabilità di una reiterazione del dumping e del pregiudizio.
(75)
Come si è già osservato ai considerando 26-28, i produttori esportatori indiani dispongono di enormi capacità inutilizzate. Inoltre, come si è indicato ai considerando 30-32, i produttori indiani sono fortemente orientati e incentivati a vendere i loro prodotti in grandi volumi sui mercati d'esportazione. Come si è rilevato al considerando 31, i produttori indiani sono fortemente e sempre più presenti nei porti dell'Unione. Per queste ragioni si può considerare altamente probabile che le importazioni dall'India verso l'Unione raggiungano in breve tempo quantità significative in caso di scadenza delle misure.
(76)
Come indicato ai considerando 34 e 35, è probabile che in assenza di misure riprendano le importazioni indiane a prezzi di dumping. Inoltre, come indicato ai considerando 47 e 48, il fatto che il prezzo di vendita dei produttori indiani sia in media inferiore del 18 % a quelli dell'industria dell'Unione (e la differenza di prezzo può raggiungere il 46 %) fa ritenere probabile che, in assenza di misure, i produttori indiani esportino il prodotto in esame verso il mercato dell'Unione a prezzi notevolmente più bassi di quelli dell'industria dell'Unione.
(77)
Da quanto precede si può concludere che, in assenza di misure, è molto probabile che le importazioni indiane del prodotto in esame riprenderebbero in quantità rilevanti e a prezzi notevolmente inferiori a quelli dell'industria dell'Unione.
(78)
Data la situazione relativamente fragile dell'industria dell'Unione, come spiegato ai considerando 71 e 72, è probabile che una ripresa potenzialmente massiccia delle importazioni indiane in dumping a prezzi inferiori a quelli dell'Unione abbia un effetto pregiudizievole sullo stato dell'industria dell'Unione. In particolare, è probabile che essa si traduca in ulteriori riduzioni della quota di mercato e del volume delle vendite dell'industria dell'Unione, il che avrà come conseguenza un calo della produzione e dell'occupazione. Questo, unitamente alla forte pressione sui prezzi determinata dalle importazioni a prezzi inferiori a quelli dei produttori dell'Unione, porterebbe a un rapido e grave deterioramento della situazione finanziaria dell'industria dell'Unione.
(79)
Sulla base di quanto precede, si conclude che, in caso di scadenza delle misure, si avrebbe probabilmente una ripresa delle importazioni del prodotto in esame dall'India, da cui deriverebbe un nuovo pregiudizio.
G. INTERESSE DELL'UNIONE
1. Osservazioni preliminari
(80)
A norma dell'articolo 21 del regolamento di base, è stato esaminato se il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore sarebbe contrario all'interesse generale dell'Unione.
(81)
La determinazione dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione degli interessi di tutte le parti in causa (industria dell'Unione, importatori, operatori commerciali e industrie utilizzatrici del prodotto in esame).
(82)
Va ricordato che nelle inchieste precedenti l'adozione di misure non è stata considerata contraria all'interesse dell'Unione. Inoltre, l'inchiesta attuale è un riesame in previsione della scadenza e quindi analizza una situazione in cui sono già in vigore misure antidumping.
(83)
Su questa base è stato esaminato se, nonostante le conclusioni sulla probabilità di una reiterazione del dumping e del pregiudizio, esistono validi motivi per concludere che, in questo particolare caso, non sarebbe nell'interesse dell'Unione mantenere in vigore le misure.
2. Interessi dell'industria dell'Unione
(84)
Come già indicato nei considerando 56 e 73, l'industria dell'Unione ha saputo conservare una quota di mercato consistente, anche se in calo, diversificando la sua produzione con l'introduzione di corde di fibre sintetiche di qualità superiore. Pertanto, si può considerare che l'industria dell'Unione si sia mantenuta strutturalmente sana.
(85)
Tenuto conto delle conclusioni sulla situazione dell'industria dell'Unione esposte ai considerando 70-72 e degli argomenti relativi all'analisi della probabilità della reiterazione del pregiudizio presentati ai considerando 74-79, si può inoltre ritenere probabile che l'industria dell'Unione, se i dazi antidumping venissero a scadere, subirebbe un serio deterioramento della sua situazione finanziaria, il che avrebbe come conseguenza la reiterazione del pregiudizio grave.
(86)
Infatti, considerando i volumi e i prezzi previsti delle importazioni del prodotto in esame dall'India, l'industria dell'Unione sarebbe esposta a un serio rischio. Come spiegato al considerando 78, queste importazioni condurrebbero a un'ulteriore diminuzione della sua quota di mercato, del volume delle vendite e dell'occupazione, e inoltre deprimerebbero i prezzi, il che avrebbe come risultato finale un deterioramento della redditività, con livelli negativi simili a quelli riscontrati nell'inchiesta iniziale.
(87)
In considerazione di quanto sopra, e in assenza di indicazioni contrarie, si conclude che il mantenimento delle misure esistenti non sarebbe contrario all'interesse dell'industria dell'Unione.
3. Interesse degli importatori/operatori commerciali indipendenti
(88)
La Commissione ha inviato questionari a dieci importatori/operatori commerciali indipendenti. Soltanto una di queste società ha risposto, avanzando obiezioni. Tuttavia, poiché la società è collegata a un produttore indiano di corde di fibre sintetiche, non la si può considerare un importatore indipendente. Trattandosi di un importatore collegato, l'interesse della società è intrinsecamente connesso all'interesse del produttore indiano cui è collegata.
(89)
In queste circostanze, si conclude che non sembrano esservi motivi indicanti con certezza che il mantenimento in vigore delle misure avrebbe gravi effetti negativi per gli importatori/operatori commerciali indipendenti interessati.
4. Interesse degli utilizzatori
(90)
La Commissione ha inviato una lettera a un'associazione di utilizzatori del prodotto in esame. Nessun utilizzatore ha risposto al questionario e nessuna comunicazione scritta è pervenuta dall'associazione.
(91)
Tenuto conto dell'assenza di cooperazione dagli utilizzatori, e del fatto che l'effetto di misure antidumping può ritenersi trascurabile rispetto agli altri costi sostenuti dalle principali industrie utilizzatrici (cantieristica, meccanica, piattaforme offshore), si conclude che il mantenimento in vigore delle misure non avrà effetti negativi di rilievo su questi utilizzatori.
5. Conclusione
(92)
Si può prevedere che il mantenimento in vigore delle misure eviterà una ripresa, in breve tempo, di massicce importazioni in dumping dall'India nel mercato dell'Unione. L'industria dell'Unione continuerà quindi a trarre beneficio dalle condizioni concorrenziali del mercato dell'Unione e vedrà ridursi il rischio di chiusure e di tagli dell'occupazione. Questi effetti benefici dovrebbero inoltre garantire all'industria dell'Unione le condizioni che le permettano di sviluppare prodotti innovativi di alta tecnologia per applicazioni nuove e specializzate.
(93)
Considerati gli interessi degli importatori/operatori commerciali e degli utilizzatori dell'Unione, non risulta che esistano motivi impellenti per indicare che il mantenimento delle misure avrebbe effetti negativi di rilievo.
(94)
Considerate le conclusioni di cui sopra sugli effetti del mantenimento delle misure sui diversi attori operanti sul mercato dell'Unione, si conclude che il mantenimento delle misure non è contrario all'interesse dell'Unione.
H. MISURE ANTIDUMPING
(95)
Tenuto conto di quanto precede, in particolare delle enormi capacità inutilizzate dei produttori indiani, del loro forte orientamento verso l'esportazione e della loro crescente presenza alle porte del mercato dell'Unione, dei prezzi delle loro esportazioni verso i mercati di altri paesi terzi, che sono risultati inferiori al valore normale e anche nettamente inferiori ai prezzi dell'industria dell'Unione durante il PIR, nonché della situazione relativamente fragile dell'industria dell'Unione, è probabile che, in assenza di misure, riprenderebbero le importazioni dall'India in condizioni di dumping pregiudizievole.
(96)
Tutte le parti interessate sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intende raccomandare il mantenimento delle misure in vigore nella loro forma attuale. Inoltre, alle parti è stato concesso un periodo di tempo entro il quale presentare osservazioni dopo la comunicazione di tali informazioni, ma nessuna di esse ha presentato osservazioni tali da giustificare la modifica delle conclusioni. Le obiezioni relative alla comunicazione dei risultati sono state discusse nei rispettivi considerando del presente regolamento.
(97)
Da quanto precede consegue la necessità, come previsto dall'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, di mantenere in vigore i dazi antidumping istituiti dal regolamento (CE) n. 1736/2004.
(98)
Nondimeno, e fermo restando che è stata stabilita la probabilità di reiterazione del dumping pregiudizievole, il presente procedimento è caratterizzato da circostanze particolari, in particolare la lunga durata delle misure in vigore che sono state già prorogate una volta, e i quantitativi molto limitati delle importazioni dall'India, come indicato nei considerando 21-24. Di queste circostanze va tenuto conto nel fissare in tre anni la durata dell'ulteriore estensione delle misure antidumping. Dopo la comunicazione, il richiedente ha sostenuto che le misure dovrebbero essere prorogate di cinque anni e che un'estensione di minore durata per le ragioni suesposte non sarebbe giustificata.
(99)
Di norma, l'estensione di misure prevista dall'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base si applica per un periodo di cinque anni. L'inchiesta ha concluso che l'industria dell'Unione era alla fine del PIR ancora in una situazione di fragilità; l'inchiesta iniziale ha stabilito che per un lungo periodo ha incontrato difficoltà finanziarie. Di conseguenza, non c'è stata ancora una piena ripresa dal dumping pregiudizievole. Una serie di indicatori di pregiudizio ha però dimostrato che l'istituzione delle misure ha già permesso alcuni miglioramenti sostanziali. L'analisi di questa complessa situazione permette di concludere che una ripresa completa e solida dagli effetti del dumping pregiudizievole passato è probabile possa aver luogo in un periodo più breve dei cinque anni normali. È stato ritenuto che, considerando l'analisi complessiva del pregiudizio e la probabile evoluzione del mercato con le misure in vigore, un periodo di tre anni dovrebbe essere sufficiente a permettere all'industria dell'Unione di completare la sua ripresa economica e finanziaria. Per queste ragioni non sembra necessario mantenere in vigore le misure per un periodo più lungo.
(100)
Pertanto, si ritiene che un'estensione delle misure per l'intero periodo quinquennale non sia pienamente giustificata dalle circostanze accertate dall'inchiesta e che la durata delle misure debba di conseguenza essere limitata a tre anni.
(101)
L'aliquota individuale del dazio antidumping specificata all'articolo 1 è stata stabilita in base alle risultanze dell’inchiesta iniziale e rispecchia pertanto la situazione constatata durante tale inchiesta per la società in questione. Tale aliquota (diversamente dal dazio per l'intero paese, applicabile a «tutte le altre società») si applica quindi esclusivamente alle importazioni di prodotti originari dell'India e fabbricati da quella società, ossia dalla specifica persona giuridica menzionata. I prodotti importati fabbricati da qualsiasi altra società che non sia specificamente menzionata nell'articolo 1, comprese le persone giuridiche collegate a quella specificamente menzionata, non possono fruire di questa aliquota e sono soggetti all'aliquota del dazio applicabile a livello nazionale.
(102)
Le eventuali richieste di applicazione di un dazio antidumping a titolo individuale (ad esempio in seguito a un cambiamento della ragione o denominazione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione, corredate di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l'indicazione delle eventuali modifiche nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all'esportazione, collegate ad esempio al cambiamento della ragione o denominazione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se del caso, il presente regolamento verrà opportunamente modificato aggiornando l'elenco delle società che beneficiano di aliquote individuali del dazio,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di spago, corde e funi, anche intrecciati, impregnati, spalmati, ricoperti o rivestiti di gomma o di materia plastica, di polietilene o di polipropilene, diversi dallo spago per legare, aventi un titolo superiore a 50 000 decitex (5 g per metro), nonché altre fibre sintetiche di nylon o di altre poliammidi o di poliesteri aventi un titolo superiore a 50 000 decitex (5 g per metro), attualmente classificati ai codici NC 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 e 5607 50 19 e originari dell'India.
2. L'aliquota del dazio antidumping applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sotto elencate è la seguente:
Società
Aliquota del dazio
Codice addizionale TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Tutte le altre società
82,0 %
8900
3. Salvo diversa disposizione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Esso si applica per un periodo di tre anni.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 20 dicembre 2010.