ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. října 2010
o státní podpoře C 14/09 (dříve NN 17/09), kterou Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2010) 7274)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/269/EU)
KOMISE EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62, odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 (1) ve věci podpory č. C 14/09 (dříve NN 17/09) (2),
poté, co v souladu s uvedeným článkem vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1)
Ke konci roku 2008 se Komise z tisku dozvěděla o opatřeních přijatých Maďarskem ve prospěch společnosti Péti Nitrogénművek Zrt. (dále jen „Nitrogénművek“). Po opakované výměně informací zahájila Komise dne 29. dubna 2009 formální vyšetřovací řízení ve věci opatření představujících údajnou státní podporu.
(2)
Maďarsko ve dnech 3. a 17. srpna 2009 předložilo své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 17. července 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Připomínky přišly od čtyř zúčastněných stran: dne 18. srpna 2009 od společnosti Nitrogénművek, příjemce údajné státní podpory; dne 17. a 18. srpna 2009 od dvou dalších zúčastněných stran, které požádaly o zachování anonymity, a dne 19. srpna 2009 od ZAK S.A.
(4)
Komise ve svém dopise ze dne 21. září 2009 zaslala tyto připomínky Maďarsku. Maďarsko odpovědělo na připomínky třetích stran dopisem ze dne 20. října 2009.
(5)
Komise si dne 3. listopadu 2009 vyžádala od maďarských orgánů další informace, Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 4. prosince 2009. Mezi útvary Komise a maďarskými úřady došlo prostřednictvím elektronické korespondence v červnu 2010 k neformální výměně informací.
II. PŘÍJEMCE
(6)
Společnost Nitrogénművek je podnik zaměřený na výrobu umělých hnojiv. Sídlo společnosti se nachází v Pétfürdő v župě Veszprém (Maďarsko), jež představuje oblast způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Společnost je hlavním výrobcem umělých hnojiv v Maďarsku a hlavním dodavatelem maďarského trhu.
(7)
Roční obrat Nitrogénművek v roce 2008 činil 64,8 miliardy HUF (přibližně 232 milionů EUR), z čehož společnost realizovala 74 % v Maďarsku a dalších 26 % vyvezla (především na trhy Evropské unie). V roce 2008 zaměstnávala společnost celkem 508 zaměstnanců. Základní kapitál společnosti činí 528 milionů HUF (přibližně 1,92 milionu EUR). Vlastní kapitál činil v roce 2008 celkem 11 miliard HUF (přibližně 40 milionů EUR).
Tabulka č. 1
Hlavní finanční údaje Nitrogénművek
2007
miliard HUF
2007
milionů EUR
2008
miliard HUF
2008
milionů EUR
Obrat
48,211
175
64,836
232
Provozní zisk
2,435
8,9
16,335
59,4
Čistý výsledek zisk/ztráta (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Zdroj: Údaje pochází z účetní závěrky společnosti za rok 2008.
(8)
Dne 19. října 2008 Nitrogénművek zastavila výrobu.
III. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dne 18. prosince 2008 maďarská vláda oznámila (4), že s cílem zajistit kontinuitu výroby umělých hnojiv v Maďarsku a v zájmu zachování pracovních míst „zachrání“ stát společnost Nitrogénművek poskytnutím finančních prostředků ke znovuzahájení výroby a k pokrytí provozních nákladů.
(10)
Dne 20. prosince 2008 vláda schválila (5) dvě samostatné státní záruky sloužící k zajištění úvěrů poskytnutých peněžním ústavem Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (dále jen „MFB“), bankou ve 100 % vlastnictví státu. Obě záruky byly poskytnuty za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % zajišťované částky.
(11)
Vedle těchto dvou státních záruk uzavřely MFB a Nitrogénművek dne 26. ledna 2009 dvě úvěrové smlouvy:
a)
„ÚVĚR A“: Investiční úvěr (6) ve výši 52 milionů EUR se splatností 6 let. Úroková sazba je šestiměsíční EURIBOR + 1,7 %. 100 % vládní záruka byla poskytnuta za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % úvěru. Zajištění pro MFB: 100 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti (7), zapsané jako druhé v pořadí (tj. v pořadí následujícím bezprostředně po níže uvedeném „úvěru B“). Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. Kapitál musí být splacen v podobě dvanácti šestiměsíčních splátek od 15. června 2009. Úroky jsou splatné každých 6 měsíců.
b)
„ÚVĚR B“: Úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF (přibližně 36 milionů EUR) poskytnutý na 4 roky s úrokovou sazbou tříměsíční BUBOR (8) +2,5 %. Úvěr je z 80 % jištěn státní zárukou za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % (z částky pokryté 80 % zárukou). Zajištění pro MFB: 80 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti zapsané jako první v pořadí. Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. V souladu s nařízením vlády je MFB oprávněna jmenovat dva členy do představenstva Nitrogénművek. Kapitál se splácí na konci splatnosti. Úroky jsou splatné každé 3 měsíce.
Tabulka č. 2
Souhrn státních opatření přijatých ve prospěch Nitrogénművek
Cíl
Výše úvěru
Úrok
Záruka
2 % předem hrazený poplatek za poskytnutí záruky, roční úroveň (9)
Hlavní zajištění poskytnutá bance
„Úvěr A“
Investice
52 milionů EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
zástavní právo na aktiva společnosti druhé v pořadí
„Úvěr B“
Financování oběžných aktiv
10 miliard HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
zástavní právo na aktiva společnosti první v pořadí
(12)
Společnost Nitrogénművek dne 26. února 2009 opět zahájila výrobu.
IV. DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(13)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. dubna 2009 si Komise položila otázku, zda Nitrogénművek představuje podnik v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“), a pokud ano, zda by na trhu dokázala získat finanční prostředky za stejných podmínek, za jakých je získala od maďarských orgánů. Komise zastávala předběžné stanovisko, že níže uvedená opatření přijatá ve prospěch společnosti mohou představovat státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, jelikož se zdá, že úvěry byly poskytnuty s úroky nižšími, než jsou standardní tržní úrokové sazby:
a)
100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR.
b)
Samotný investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR, pokud se jedná o takový existující úvěr, který byl poskytnut před poskytnutím státní záruky. (Na základě informací dostupných při zahájení řízení nebylo jasné, zda se v případě investičního úvěru jedná o již existující, nebo o nový úvěr.)
c)
80 % státní záruka poskytnutá na úvěr pro financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard.
d)
20 % úvěru pro financování oběžných aktiv nekrytých zárukou.
(14)
Komise dále usoudila, že 100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, pokud se jedná o záruku poskytnutou na již existující úvěr.
V. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(15)
Maďarsko všeobecně argumentovalo tím, že tato opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož byla v souladu s tržními podmínkami, a protože jejich příjemci nezajistila žádné výhody. Maďarsko nezpochybňuje splnění ostatních kumulativních podmínek státní podpory, tj. poskytování státních prostředků, selektivitu, narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod.
(16)
Maďarsko zpochybňuje především skutečnost, že by společnost Nitrogénművek měla být podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Maďarské orgány tvrdí, že společnost byla zisková a v roce 2008 měla stabilní obchodní vyhlídky. Podle maďarského stanoviska byla bonita společnosti v okamžiku přijetí opatření „uspokojivá“, což mezi ratingovými kategoriemi uvedenými ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (11) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) odpovídá zařazení „BB“.
(17)
Ohledně zastavení výroby společnosti na podzim roku 2008 maďarské orgány vysvětlují, že výroba umělých hnojiv je charakterizována značnými sezónními výkyvy. Kromě toho se v důsledku finanční a hospodářské krize snížila poptávka. Společnost rozhodla o pozastavení výroby s ohledem na vysoké ceny zemního plynu (jež představují jednu z hlavních nákladových položek výroby umělých hnojiv a je měly podle předpokladů klesat) a s ohledem na významné zásoby. Maďarsko dále poznamenává, že takové pozastavení výroby není na evropském trhu ničím neobvyklým; v dotčeném období zastavila nebo omezila výrobu řada dalších výrobních podniků.
(18)
Ohledně úroků a poplatků splácených za poskytnutí úvěrů Maďarsko i nadále zastává názor, že jsou v souladu s tržními podmínkami: i) v případě „úvěru B“ je s ohledem na sdělení o referenčních sazbách nelze klasifikovat jako podporu, a ii) v případě „úvěru A“ je sice úroková sazba nižší než sazba, kterou by bylo v souladu se sdělením o referenčních sazbách možné klasifikovat jako tržní sazbu, avšak vzhledem k vysoké hodnotě zajištění ji lze přesto za tržní sazbu považovat. Maďarsko dále uvádí, že v první polovině roku 2008 bylo mezi společností a obchodními bankami uzavřeno za podobných podmínek několik smluv o poskytnutí půjček a úvěrů, které - podle názoru Maďarska - dokládají, že poplatky za „úvěry A a B“ a jejich podmínky neznamenají pro společnost žádnou výhodu oproti tržnímu financování.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(19)
Ve věci rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise připomínky od tří konkurentů (12). Všechny tři strany podpořily řízení zahájené Komisí, a argumentovaly s tím, že úvěry představují státní podporu.
(20)
Příjemce rovněž předložil připomínky, ve kterých popíral, že by opatření obnášela protiprávní státní podporu. Jeho argumenty a argumenty maďarských orgánů se do značné míry překrývaly.
VII. ODPOVĚĎ MAĎARSKA NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(21)
Ve své odpovědi poskytnuté na připomínky zúčastněných stran Maďarsko odmítá připomínky třetích stran a opakuje své argumenty, podle kterých společnost Nitrogénművek státní podporu neobdržela.
VIII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(22)
K rozhodnutí o tom, zda nějaké konkrétní opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU, jenž stanoví, že „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(23)
Komise ve světle tohoto ustanovení vyhodnotí, zda sporná opatření přijatá ve prospěch společnosti Nitrogénművek představují státní podporu.
VIII.1 Úvěry poskytnuté ze strany MFB lze přičítat státu
(24)
Pravidla vztahující se na provoz MFB se od přijetí opatření změnila. Toto hodnocení se vztahuje na právní stav platný v okamžiku uzavření zkoumaných úvěrových smluv.
(25)
MFB je speciálně zaměřená finanční instituce vlastněná státem, která byla zřízena zvláštním zákonem (dále jen „zákon o MFB“) (13), jenž v okamžiku přijetí opatření upravoval její fungování. Podle zákona banka sleduje stanovené veřejně prospěšné cíle, jejím primárním úkolem je podpora hospodářského rozvoje a účinná spoluúčast na realizaci hospodářské politiky a rozvojové politiky vlády. Část pravidel obezřetnosti vztahujících se na obchodní banky se na MFB neuplatní, jelikož se na ni vztahují zvláštní pravidla obezřetnosti podle zákona o MFB.
(26)
Základní kapitál MFB ve výši 60 miliard HUF je ve 100 % vlastnictví maďarského státu, její akcie jsou ve smyslu zákona o MFB neprodejné. Část závazků MFB kryje státní rozpočet; zákon o rozpočtu stanoví maximální výši úvěru, kterou může MFB poskytnout, dále výši částek, za které se může zaručit. Kromě toho veškeré vyplacené dividendy plynou do státního rozpočtu. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření poskytnutá ze strany MFB zahrnují státní prostředky.
(27)
Vlastnická práva státu vykonává příslušný ministr. MFB překládá ministrovi každý rok zprávu o své činnosti; také auditor je jmenován příslušným ministrem. Členy a předsedy představenstva a dozorčí rady, jakož i generálního ředitele jmenuje a odvolává příslušný ministr.
(28)
I když státní řízení instituce neznamená, že všechny kroky instituce lze automaticky přičítat státu (14), v projednávaném případě jsou splněny veškeré podmínky definované Evropským soudním dvorem (15), ze kterých lze odvodit, že postup MFB lze přičítat státu. MFB sleduje veřejně prospěšné cíle, její právní status upravuje zvláštní zákon, je částečně osvobozena od dodržování pravidel finančního dozoru a úřady kontrolují ve významné míře její vedení. Především tedy okolnosti rozhodnutí o opatření (tj. nařízení vlády výslovně upravující podmínky záruk na úvěry poskytnutých ze strany MFB a stanovující, že MFB může za to jmenovat dva členy představenstva Nitrogénművek, čemuž předcházelo prohlášení tiskového mluvčí vlády, ve kterém oznámil, že tato opatření budou přijata) tak dokládají, že maďarské orgány byly do rozhodovacího procesu o přijetí opatření zapojeny.
(29)
Na základě výše uvedených argumentů Komise zastává názor, že postup MFB lze přičítat státu.
VIII.2 Opatření je nutné považovat za úvěry poskytnuté bezprostředně státem
(30)
Jelikož samotné úvěry lze bezprostředně přičítat státu, státní záruky poskytnuté nad tento rámec nezvyšují finanční zátěž státu ani výhody společnosti Nitrogénművek. Proto se zdá být správné zahrnout uvedené úvěry a záruky do dvou opatření, jež mají být považována za úvěry bezprostředně poskytnuté státem (jejichž náklady pro Nitrogénművek znamenají úroky z úvěrů, dále poplatek za poskytnutí záruk).
(31)
V důsledku této skutečnosti dochází k posouzení státní podpory ve světle sdělení o referenčních úrokových sazbách, jež se použije v případě úvěrů.
VIII.3 Výhoda: soulad opatření s tržními podmínkami
VIII.3.1 Finanční situace společnosti v období poskytnutí opatření
(32)
Maďarsko i nadále zastává názor, že Nitrogénművek v okamžiku poskytnutí opatření nebylo možné považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Po zastavení výroby v říjnu 2008 maďarské úřady tvrdily, že se jednalo o strategické a sezónní rozhodnutí a že na podzim roku 2008 pozastavili výrobu také další účastníci trhu. Maďarsko tvrdí, že společnost lze v daném okamžiku správně považovat za firmu s ratingem „BB“.
(33)
Komise konstatuje, že navzdory zjevným potížím s likviditou, jak to ostatně dokládají také důkazy předložené Maďarskem, hodnota vlastního kapitálu společnosti přesáhla výši jejího základního kapitálu, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a z hlediska celého roku 2008 byl provozní výsledek i čistý zisk kladný. Zdá se tedy, že podmínky uvedené v bodech 9-11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny.
(34)
Z vyšetřování však vyplynulo, jmenovitě z účetní závěrky společnosti za rok 2008, že společnost Nitrogénművek potřebovala k znovuzahájení výroby státní prostředky. Účetní závěrka za rok 2008 zdůraznila: „Finanční a hospodářská krize vzniklá v průběhu druhé poloviny roku [2008] zasáhla i společnost. U agrárních subjektů využívajících výrobky z umělých hnojiv se objevily finanční potíže, prodeje výrobků společnosti se tak zredukovaly na minimum. Z finančních a ekonomických důvodů společnost dne 18. října 2008 zastavila provoz svých výrobních kapacit. V zájmu opětovného zahájení provozu vlastník společnosti zahájil jednání se zástupci vlády. Jako výsledek jednání […] vláda poskytla za účelem zajištění dodávek dusíkatých hnojiv v Maďarsku […] státní solidární záruku.“ (16) Z účetní závěrky lze dále vyvodit také to, že úvěr na financování oběžných aktiv byl k znovuzahájení výroby nutný, dále že část těchto prostředků byla příjemcem využita na úhradu závazků vůči dodavatelům, splatných k 31. prosinci 2008 (17).
(35)
Podle názoru Komise nelze společnost, která zastavila výrobu, a není ji schopna bez státní pomoci znovu zahájit - nezávisle na důvodech vedoucích k zastavení - považovat za zdravou a životaschopnou společnost. Z účetní závěrky jednoznačně vyplývá, že společnost se potýkala s vážným nedostatkem likvidity, dále že zásah státu měl zásadní význam z hlediska přístupu ke zdrojům.
(36)
Co se týče bonity společnosti, Komise pochybuje o tom, že by údajný rating „BB“ odrážel skutečnou finanční situaci Nitrogénművek v okamžiku přijetí opatření. Komise zaprvé konstatuje, že Maďarsko nepředložilo ratingovou zprávu od nezávislé ratingové agentury nebo finanční instituce. Údajný rating „BB“ lze přičíst MFB, která z hlediska zmiňovaných opatření postupovala nikoli jako nezávislá finanční instituce usilující o fundovaný obchodní posudek, ale jako nástroj státu (v souladu s výslovným rozhodnutím vlády). Už jen kvůli tomto faktu lze hodnověrnost „ratingu“ zpochybnit. Zadruhé, Maďarsko neposkytlo žádné informace o tom, jakou metodu MFB použila a z jakých informací vycházela při stanovení finanční situace společnosti. Zatřetí, s ohledem na skutečnost, že společnost Nitrogénművek v období poskytnutí opatření nevykonávala výrobní činnost a zjevně urgentně potřebovala finanční zdroje, bez kterých by výrobu nedokázala znovu zahájit (podrobně k tomu viz výše 34. a 35. bod odůvodnění), nelze věřit tvrzení, že její finanční situaci bylo možné považovat za „uspokojivou“. S ohledem na výše uvedená fakta a nezávisle na minulých výsledcích společnosti má Komise za to, že údajný rating „BB“ nelze brát v tomto případě při posouzení, zda lze opatření na základě sdělení o referenčních sazbách klasifikovat jako státní podporu, v potaz.
(37)
V důsledku těchto skutečností nelze podle názoru Komise společnost považovat za podnik se stabilní finanční situací. Z podání lze jednoznačně vyčíst, že bojovala s vážnými obtížemi v oblasti likvidity, a nebyla schopna opět zahájit výrobu (viz 34. a 35. bod odůvodnění). Společnost je tedy třeba považovat za podnik ve špatné finanční situaci, čemuž ve sdělení o referenčních sazbách odpovídá nejnižší ratingové zařazení (kategorie „CCC“).
VIII.3.2 Zajištění
(38)
Mezi aktivy nabídnutými jako zajištění figurují nemovitosti, budovy a strojní zařízení několika výrobních provozů Nitrogénművek (18).
(39)
Co se týče hodnoty aktiv zatížených zástavním právem, předložilo Maďarsko znalecký odhad vyhotovený společností […] (19) v polovině roku 2008. Podle tohoto odhadu činí tržní cena aktiv zatížených zástavním právem přibližně […] milionů EUR, řádná účetní hodnota činí přibližně […] milionů EUR. Podle propočtů MFB činila likvidační hodnota aktiv vážená s rizikovým činitelem přibližně […] milionů EUR.
(40)
S ohledem na skutečnost, že souhrnná hodnota dvou zkoumaných úvěrů činí 88 milionů EUR (tj. podle nejobezřetnějších odhadů činila hodnota zajištění [více než 70] % úvěrů), má Komise za to, že transakce disponuje vysokou úrovní zajištění. I když je zástavní právo zajišťující „úvěr A“ zapsané jako druhé v pořadí, případné pohledávky vyplývající z této transakce lze uspokojit po uspokojení pohledávek vyplývajících z „úvěru B“.
(41)
Okolnost, že zajištění jsou vystavena na MFB a nikoli přímo na stát, nemá význam. Podle maďarského práva (20), pokud je ručitel povinen uspokojit pohledávky založené na ručení, veškerá práva související s úvěrem sloužícím jako základ přechází na něj. Pokud tedy Nitrogénművek nesplatí úvěry a MFB uplatní záruku, může na základě ručení souvisejícího s úvěrovou smlouvou uspokojit pohledávky státu.
(42)
Kromě toho v případě „úvěru B“ je stát oprávněn jmenovat dva členy do představenstva společnosti, kteří disponují právem veta v otázce výplaty dividend, poskytování dalších zástav třetím osobám čí v otázce rozhodování o přijetí dalších úvěrů přesahujících částku 100 milionů HUF.
(43)
S ohledem na tyto aspekty se Komise přiklání k názoru, že z hlediska sdělení o referenčních sazbách charakterizovala obě transakce vysoká úroveň zajištění.
VIII.3.3 Srovnatelné tržní úrokové sazby
(44)
Ve svém podání Maďarsko prezentuje několik údajně „srovnatelných“ úvěrových smluv uzavřených mezi soukromými bankami a společností Nitrogénművek, aby doložilo, že poplatky byly v souladu s tržními podmínkami.
(45)
Tyto příklady ale nejsou srovnatelné, takže z hlediska tohoto hodnocení nejsou relevantní. Zaprvé se jich velká část vztahuje na nižší částky a na kontokorentní úvěry (21). Zadruhé úrokové sazby účtované bankami jsou vyšší, než jsou úroky v případě zkoumaných úvěrů (22). A nakonec to nejdůležitější, všechny tyto úvěry byly poskytnuty před hospodářskou krizí, většinou v první polovině roku 2008. Obchodní podmínky platné v tomto období nelze srovnávat s podmínkami období prosinec 2008-leden 2009, kdy finanční krize vrcholila.
VIII.3.4 Směrodatné úrokové sazby podle sdělení o referenčních sazbách
(46)
Ke stanovení, zda daný úvěr obsahuje státní podporu, a pokud ano, v jaké míře, používá Komise ve svém sdělení o referenčních sazbách náhradní hodnoty pro tržní úrokové sazby. Podle sdělení o referenčních sazbách je nutné u základních úrokových sazeb používat různé úrokové marže v závislosti na ratingu a dostupných zajištění.
(47)
S ohledem na příslušné datum hodnocení a s ohledem na skutečnost, že k uzavření definitivních, pro strany právně závazných smluv (tj. úvěrových smluv) došlo dne 26. ledna 2009, skutečné kompenzační plnění finančního balíčku se musí porovnat s referenční úrokovou sazbou platnou v tento den (základní úroková sazba plus příslušná marže).
(48)
Co se týče použité úrokové marže, v souladu s výše uvedenými skutečnostmi Komise zastává názor, že společnost Nitrogénművek patřila do nejnižší kategorie tabulky referenčních úrokových sazeb, a transakce charakterizovala vysoká úroveň zajištění. Vyplývá z toho, že jako referenční tržní úrokovou sazbu lze vzít základní úrokovou sazbu navýšenou o marži ve výši 400 bazických bodů.
(49)
Skutečné finanční náklady „úvěru A“ (EUR) dne 26. ledna 2009 činily 4,362 % (23). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 8,99 % (24). Celkové finanční náklady „úvěru A“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
(50)
Skutečné finanční náklady „úvěru B“ (HUF) činí 12,44 % (25). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 14,01 % (26). Celkové finanční náklady „úvěru B“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
VIII.4 Závěry ohledně státní podpory
(51)
Jak je uvedeno výše, opatření byla financována ze státních zdrojů, a lze je přičítat státu.
(52)
Společnost Nitrogénművek získala finanční prostředky za výhodnějších podmínek, než za jakých by je získala z tržních zdrojů. Opatření tedy znamenala pro společnost výhodu.
(53)
Kromě toho má zmiňovaná výhoda selektivní charakter, protože se opatření vztahovala pouze na Nitrogénművek.
(54)
Tato selektivní opatření pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž, protože společnosti zajišťují oproti konkurentům výhodu; obchod s umělými hnojivy mezi členskými státy je navíc rozsáhlý.
(55)
Z výše uvedeného vyplývá, že „úvěry A a B“ představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. PŘÍPADNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ VE PROSPĚCH MFB
(56)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení se Komise zmínila o možnosti, že 100 % záruka poskytnutá na „úvěr A“ může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, jelikož z jednotlivých protikladných informací bylo možné vyvodit, že v případě investičního úvěru se jedná o existující úvěr (v takovém případě lze dodatečnou záruku považovat za podporu poskytnutou bance, jež má zvýšit pravděpodobnost splacení úvěru). V průběhu kontroly však bylo prokázáno, že se v případě „úvěru A“ jednalo o nový úvěr podepsaný dne 26. ledna 2009, a 100 % státní záruka tak není státní podporou poskytnutou ve prospěch MFB.
X. SLUČITELNOST PODPORY SE VNITŘNÍM TRHEM
X.1 Obecné poznámky
(57)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(58)
Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě těchto výjimek. Již na začátku je však třeba poznamenat, že Maďarsko nepředložilo žádné argumenty týkající se slučitelnosti s vnitřním trhem.
X.2 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU
(59)
Podmínky pro osvobození uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto případě uplatnit, jelikož opatření není sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, ani nebylo poskytnuto za účelem náhrady škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených rozdělením této země.
X.3 Výjimky podle čl. 107 odst. 3 SFEU
(60)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. a), c) a d), následně pak na základě čl. 107 odst. 3 písm. b).
(61)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. V okamžiku přistoupení bylo celé území Maďarska považováno za takovou oblast, a většina regionů země je k takové podpoře způsobilá (27).
(62)
Slučitelnost státní podpory poskytované podporovaným oblastem upravují Pokyny Komise k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“ (28). Opatření však nejsou s pokyny k regionální podpoře v souladu. Co se týče investičního úvěru, byl poskytnut na investici již dokončenou (29), takže požadavek na pobídkový účinek vyžadovaný pokyny k regionální podpoře není splněn. Co se týče případné provozní podpory, tato podpora nenapomáhá rozvoji žádné hospodářské činnosti nebo hospodářské oblasti, dále není časově omezená, není postupně snižována a není přiměřená z hlediska nápravy specifického hospodářského znevýhodnění (30).
(63)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že podpora není způsobilá k odchylce stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(64)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) se stanoví schválení podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala vícero pokynů a sdělení, ve kterých vysvětluje uplatňování odchylky stanovené v uvedeném ustanovení.
(65)
S ohledem na pokyny pro záchranu a restrukturalizaci Komise poznamenává, že (nezávisle na tom, zda byla společnost podle pokynů způsobilá k získání podpory) podmínky pro slučitelnou podporu nebyly zjevně splněny. Co se týče podpory na záchranu, opatření nebyla omezena na nezbytné minimum, jelikož přesahují 6 měsíců; dále maďarské orgány nedoložily, že by opatření byla opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nebudou mít příliš nepříznivý dopad na další členské státy. Co se týče podpory na restrukturalizaci, z důvodu nepředložení plánu restrukturalizace nemůže Komise vyhodnotit, zda by podpora napomohla obnovení dlouhodobé životaschopnosti, dále zda by byla omezena na minimum, nebo zda by bylo zamezeno přílišnému narušení hospodářské soutěže.
(66)
Komise konstatuje, že opatření jsou neslučitelná jako podpory na záchranu a restrukturalizaci.
(67)
Komise se domnívá, že kvůli povaze a znakům podpory nelze na tento případ použít žádnou výjimku stanovenou v jiných pokynech a sděleních vydaných v rámci čl. 107 odst. 3 písm. c).
(68)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU mohou být za slučitelné prohlášeny podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. Tento bod se v tomto případě evidentně nepoužije.
X.4 Posouzení slučitelnosti na základě dočasné rámce
(69)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(70)
Komise konstatuje, že projednávaná podpora nemá za cíl napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu.
(71)
Ohledně nápravy vážné poruchy v hospodářství některého členského státu Komise přijala dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (31) (dále jen „dočasný rámec“).
(72)
Komise na základě finančních údajů předložených maďarskými orgány (32) zastává názor, že společnost před vypuknutím světové finanční a hospodářské krize nevykazovala problémy. Konkrétněji, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, její vlastní kapitál přesahoval její základní kapitál, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a za celý rok 2008 měla pozitivní provozní výsledek i čistý zisk. Problémy vedoucí k zastavení výroby se začaly objevovat po příchodu krize. Komise proto zastává názor, že dne 1. července 2008 společnost Nitrogénművek nepředstavovala podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Je tudíž způsobilá k podpoře podle dočasného rámce.
(73)
Opatření ovšem nejsou v souladu s bodem 4.2 dočasného rámce „slučitelnost nižší částky podpory“, jelikož nebyla poskytnuta jako režim podpory, a celková výše podpory zřejmě přesáhla 500 000 EUR. Kromě toho, i kdyby byly záruky hodnoceny odděleně, neodpovídají opatřením ve formě záruk podle bodu 4.3 dočasného rámce, jelikož uhrazené poplatky za poskytnutí záruky (33) nedosahují mezní hodnoty „safe harbour“ prémie (34) podle dočasného rámce. Maďarsko dále nedoložilo, že by bylo splněno kritérium vztahující se na mzdové náklady. Finanční balík nepředstavuje podporu na výrobu ekologicky šetrných výrobků (bod 4.5), ani se nejedná o rizikový kapitál (bod 4.6).
(74)
Co se týče opatření formou subvencované půjčky podle bodu 4.4 dočasného rámce, tato se vztahuje na smlouvy o půjčkách s libovolnou splatností, uzavřené do 31. prosince 2010 (35). Smlouvy o zkoumaných opatřeních byly uzavřeny po vstupu dočasného rámce v platnost a rovněž před 31. prosincem 2010, takže opatření mohla být způsobilá.
(75)
Komise ovšem poznamenává, že skutečná kompenzace transakcí se nachází pod minimální úrokovou sazbou považovanou podle dočasného rámce za slučitelnou.
(76)
Podle příslušného ustanovení „Komise bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb.“
(77)
V případě úvěru v EUR („úvěr A“) odpovídá rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 64 bazickým bodům. Kromě toho jednodenní úroková sazba Evropské centrální banky (EONIA) činila dne 26. ledna 2009 (36) 1,228 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce (viz 48. bod odůvodnění výše) se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 5,868 %. Skutečné finanční náklady transakce (4,362 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
(78)
V případě úvěru v HUF („úvěr B“) maďarské orgány ve věci č. N 78/2009 (37) potvrdily, že rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činí 26 bazických bodů. Kromě toho jednodenní úroková sazba Maďarské národní banky činila dne 26. ledna 2009 (38) 9,14 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 13,40 %. Skutečné finanční náklady transakce (12,44 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
X.5 Závěry ohledně slučitelnosti
(79)
Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že „úvěry A a B“ jsou na základě dočasného rámce zčásti slučitelné jako opatření ve formě subvencované půjčky.
(80)
Konkrétně má Komise za to, že rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou je neslučitelný, zatímco rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou a směrodatnou tržní úrokovou sazbou je podle dočasného rámce slučitelný.
XI. NAVRÁCENÍ
(81)
V souladu s SFEU a ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise - pokud zjistí, že podpora je neslučitelná s vnitřním trhem - oprávněna rozhodnout o tom, že dotčený stát ji zruší nebo upraví (39). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (40). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (41).
(82)
V návaznosti na výše zmíněnou judikaturu článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (42) stanovil, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(83)
S ohledem na skutečnost, že zkoumaná opatření lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, je tedy nutné neslučitelnou část vrátit s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory. Podporu je nutné vrátit od okamžiku, kdy se na straně příjemce objevila výhoda, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci poskytnuta podpora, a do data skutečného navrácení zahrnuje také příslušné úroky.
(84)
S ohledem na výše uvedený oddíl X.5 se neslučitelná podpora obsažená v opatřeních vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(85)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů.
XII. ZÁVĚR
(86)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že „úvěry A a B“ poskytnuté společnosti Nitrogénművek představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Dále Komise konstatuje, že „úvěr A“ a „úvěr B“ jsou jako subvencované úvěry částečně slučitelné s vnitřním trhem podle dočasného rámce. Konkrétně, slučitelný je rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a směrodatnou tržní úrokovou sazbou. Oproti tomu rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou není slučitelný s vnitřním trhem.
(88)
S ohledem na skutečnost, že „úvěr A“ a „úvěr B“ lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, musí být neslučitelná část navrácena s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory.
(89)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů. Tato částka se vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasné rámce a celkovými skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(90)
Dále Komise konstatuje, že 100 % záruka poskytnutá k „úvěru A“ nepředstavuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR a úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF, které Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
Článek 2
1. Státní podpora, kterou Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., je zčásti slučitelná a zčásti neslučitelná s vnitřním trhem.
2. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a příslušnou referenční úrokovou sazbou je slučitelná s vnitřním trhem.
3. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce je neslučitelná s vnitřním trhem.
4. Maďarsko od převzetí oznámení o tomto rozhodnutí ukončí poskytování státní podpory uvedené v odst. 3.
Článek 3
1. Maďarsko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 2 odst. 3.
2. Navrácené částky musí obsahovat úroky vypočítané od počátečního data poskytnutí částek jejich příjemci do okamžiku jejich skutečného navrácení.
3. V souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 musí být úroky vypočítány jako složený úrok.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3 musí proběhnout bez odkladu a účinně.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno nejpozději do čtyř měsíců od jeho oznámení.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od tohoto oznámení Maďarsko poskytne Komisi následující informace:
a)
celková částka, kterou musí příjemce navrátit (jistina a úroky);
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných v zájmu provedení tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty dokládající, že příjemce byl vyzván k navrácení podpory.
2. Maďarsko bude Komisi průběžně informovat o opatřeních přijatých na vnitrostátní úrovni za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do okamžiku úplného navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3. Maďarsko na žádost Komise okamžitě předloží informace související s opatřeními již přijatými a plánovanými v zájmu provedení tohoto rozhodnutí. Dále poskytne podrobné informace ohledně částek a úroků, které příjemce již navrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
V Bruselu dne 27. října 2010.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 27 ottobre 2010
relativa all’aiuto di Stato C 14/09 (ex NN 17/09) cui l’Ungheria ha dato esecuzione in favore di Péti Nitrogénművek Zrt.
[notificata con il numero C(2010) 7274]
(Il testo in lingua ungherese è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2011/269/UE)
LA COMMISSIONE DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare l’articolo 108, paragrafo 2, primo comma,
visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l’articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
vista la decisione con cui la Commissione ha deciso di avviare il procedimento di cui all’articolo 108, paragrafo 2, del TFUE (1) riguardo all’aiuto C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
dopo aver invitato gli interessati, ai sensi di suddette disposizioni, a presentare osservazioni e viste le osservazioni trasmesse,
considerando quanto segue:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Alla fine del 2008, la Commissione ha appreso dalla stampa l’intenzione delle autorità ungheresi di adottare misure a favore di Péti Nitrogénművek Zrt. (in appresso, Nitrogénművek). Dopo numerosi scambi di informazioni, il 29 aprile 2009 la Commissione ha avviato il procedimento d’indagine formale relativo alle misure che potrebbero configurarsi come aiuti di Stato.
(2)
Il 3 e il 17 agosto 2009, le autorità ungheresi hanno inviato le proprie osservazioni sulla decisione della Commissione di avviare il procedimento d’indagine formale.
(3)
La decisione di avvio è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea in data 17 luglio 2009 (3). Quattro parti interessate hanno inviato le proprie osservazioni. In particolare, il 18 agosto 2009, Nitrogénművek, il beneficiario delle misure che potrebbero configurarsi come aiuti di Stato; il 17 e il 18 agosto, due parti interessate che hanno chiesto di mantenere l’anonimato e il 19 agosto 2009, ZAK SA.
(4)
La Commissione ha trasmesso le proprie osservazioni alle autorità ungheresi con lettera del 21 settembre 2009. L’Ungheria ha risposto alle osservazioni delle parti interessate con lettera del 20 ottobre 2009.
(5)
Il 3 novembre 2009 la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità ungheresi, le quali hanno risposto con lettera del 4 dicembre 2009. Un ulteriore scambio informale di informazioni tra i servizi della Commissione e le autorità ungheresi è avvenuto per posta elettronica nel giugno 2010.
II. BENEFICIARIO
(6)
Nitrogénművek produce fertilizzanti chimici. La sede principale si trova a Pétfürdő, nella provincia di Veszprém, in Ungheria, che rientra tra le regioni assistite ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera a), del TFUE. Nitrogénművek è il principale produttore ungherese di fertilizzanti e il principale fornitore del mercato ungherese.
(7)
Nel 2008, Nitrogénművek ha realizzato un fatturato di 64,8 miliardi di HUF (corrispondenti a circa 232 milioni di EUR), il 74 % dei quali realizzato in Ungheria e il 26 % derivante da esportazioni (soprattutto sui mercati UE). Nel 2008, il personale dell’impresa era costituito da 508 addetti. Il capitale sociale dell’impresa ammonta a 528 milioni di HUF (corrispondenti a circa 1,92 milioni di EUR). Nel 2008, il capitale proprio era pari a 11 miliardi di HUF (corrispondenti a circa 40 milioni di EUR).
Tabella 1
Dati finanziari essenziali relativi a Nitrogénművek
2007
Miliardi di HUF
2007
Milioni di EUR
2008
Miliardi di HUF
2008
Milioni di EUR
Fatturato
48,211
175
64,836
232
Risultato operativo
2,435
8,9
16,335
59,4
Risultato netto profitti/perdite (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Fonte: dati tratti dal bilancio 2008 dell’impresa.
(8)
Il 18 ottobre 2008, Nitrogénművek aveva interrotto la produzione.
III. DESCRIZIONE DELLA MISURA
(9)
Il 18 dicembre 2008, il governo ungherese ha annunciato (4) che, per garantire la continuazione della produzione di fertilizzanti in Ungheria e per proteggere l’occupazione, lo Stato avrebbe «salvato» Nitrogénművek tramite la concessione dei fondi necessari alla ripresa della produzione e alla copertura delle spese di esercizio.
(10)
Il 20 dicembre 2008, il governo ha approvato (5) due distinte garanzie di Stato a sostegno di due prestiti concessi dalla Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (di seguito «MFB»), detenuta al 100 % dallo Stato. Entrambe le garanzie sono state concesse a fronte di un premio una tantum anticipato pari al 2 % dell’importo garantito.
(11)
Grazie alle garanzie, il 26 gennaio 2009, la MFB e Nitrogénművek hanno concluso due contratti di prestito:
a)
prestito A: prestito per gli investimenti (6) di 52 milioni di EUR rimborsabile in sei anni, con tasso di interesse EURIBOR a sei mesi + 1,7 %. La garanzia di Stato sul 100 % del prestito è stata concessa a fronte di un premio una tantum anticipato pari al 2 % dell’importo del prestito. Garanzie reali per la MFB: garanzia di Stato sul 100 % e ipoteca di secondo livello (ovvero secondaria rispetto a quella relativa al prestito B sugli attivi dell’impresa (7). Per lo Stato, non erano previste garanzie reali specifiche. Il capitale va rimborsato in dodici rate semestrali a partire dal 15 giugno 2009. Gli interessi maturano ogni sei mesi;
b)
prestito B: prestito per le spese di esercizio di 10 miliardi di HUF (pari a circa 36 milioni di EUR), rimborsabile in quattro anni, con tasso di interesse BUBOR a tre mesi (8) + 2,5 %. Il prestito è assistito da una garanzia di Stato all’80 % concessa a fronte di un premio una tantum anticipato del 2 % dell’importo coperto dalla garanzia all’80 %. Garanzie reali offerte alla MFB: Garanzia statale sull’80 % del prestito e ipoteca di primo livello sui beni dell’impresa. Per lo Stato, non erano previste garanzie reali specifiche. Conformemente alla decisione del governo, la MFB aveva il diritto di nominare due membri del consiglio di amministrazione di Nitrogénművek. Il capitale va rimborsato alla scadenza, mentre gli interessi maturano ogni tre mesi.
Tabella 2
Le misure statali a favore di Nitrogénművek
Finalità
Importo del prestito
Tasso di interesse
Garanzia
Premio del 2 % per la garanzia, su base annua (9)
Principali garanzie reali per la banca
Prestito A
Investimenti
52 milioni di EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Ipoteca di secondo livello sugli attivi
Prestito B
Spese di esercizio
10 miliardi di HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Ipoteca di primo livello sugli attivi
(12)
Il 26 febbraio 2009, Nitrogénművek ha ripreso la produzione.
IV. MOTIVI DELL’AVVIO DEL PROCEDIMENTO
(13)
Nella decisione di avvio del 29 aprile 2009, la Commissione ha chiesto se Nitrogénművek fosse un’impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (10) (in appresso «orientamenti sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione») e, in caso affermativo, se avrebbe potuto ottenere sul mercato un finanziamento alle stesse condizioni di quelle offerte dalle autorità ungheresi. In via preliminare, la Commissione ha ritenuto che le seguenti misure concesse all’impresa si potessero configurare come aiuti di Stato incompatibili, in quanto concesse a un tasso inferiore al tasso di mercato:
a)
la garanzia sul 100 % del prestito all’investimento di 52 milioni di EUR;
b)
lo stesso prestito per gli investimenti di 52 milioni di EUR, nel caso risulti essere un prestito in essere concesso prima della garanzia statale (le informazioni disponibili al momento dell’avvio del procedimento non permettevano di stabilire se si trattasse di un prestito per investimenti in essere o nuovo);
c)
la garanzia di Stato sull’80 % del prestito per le spese di esercizio di 10 miliardi di HUF;
d)
la porzione del 20 % non coperta da garanzia del prestito per le spese di esercizio.
(14)
La Commissione ha inoltre ritenuto che la garanzia di Stato del 100 % a sostegno del prestito per gli investimenti potesse costituire un aiuto a favore della MFB, qualora il prestito coperto fosse un prestito in essere.
V. OSSERVAZIONI DELLE AUTORITÀ UNGHERESI
(15)
In linea generale, le autorità ungheresi sostengono che le misure non si possano classificare come aiuti di Stato poiché erano conformi al mercato e, in quanto tali, non hanno recato alcun vantaggio al beneficiario. Le autorità non sollevano obiezioni in merito agli altri criteri cumulativi che definiscono gli aiuti di Stato, vale a dire il trasferimento di risorse statali, la selettività, la distorsione della concorrenza e gli effetti sugli scambi.
(16)
In particolare, l’Ungheria contesta che Nitrogénművek rientri nella definizione di impresa in difficoltà contenuta negli orientamenti sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione. Secondo le autorità ungheresi, nel 2008 l’impresa era redditizia e poteva contare su buone prospettive commerciali per il 2008. L’Ungheria sostiene che al momento della concessione delle misure, il merito di credito dell’impresa poteva essere considerato «soddisfacente», un valore corrispondente alla categoria di rating BB, secondo la classificazione della comunicazione della Commissione relativa alla revisione del metodo di fissazione dei tassi di riferimento e di (11) (in appresso «comunicazione sui tassi di riferimento»).
(17)
Per quanto riguarda l’interruzione della produzione nell’autunno 2008, le autorità ungheresi spiegano che, in generale, l’industria dei fertilizzanti è caratterizzata dalla presenza di cicli stagionali molto marcati. La domanda, poi, era diminuita a causa della crisi economica e finanziaria in corso. L’impresa ha deciso di interrompere la produzione a causa dell’aumento del prezzo del gas (il quale rappresenta un elemento di costo fondamentale che, secondo le previsioni, avrebbe dovuto diminuire) e della presenza di notevoli scorte accumulate. Le autorità ungheresi osservano inoltre che interruzioni di questo tipo non erano un fenomeno raro sul mercato europeo; numerose industrie manifatturiere hanno interrotto o ridotto la produzione nello stesso periodo.
(18)
Per quanto concerne gli interessi versati e i premi per le garanzie, l’Ungheria sostiene che fossero conformi al mercato: i) nel caso del prestito B, essi non possono essere ritenuti aiuti di Stato alla luce della comunicazione sui tassi di riferimento; e ii) nel caso del prestito A, il tasso di interesse è effettivamente inferiore al livello che si potrebbe ritenere conforme al mercato, ai sensi della comunicazione sui tassi di riferimento, ma in considerazione delle significative garanzie reali, esso può essere considerato conforme al mercato. Infine, le autorità ungheresi sostengono che nel primo semestre del 2008, la società aveva sottoscritto con alcune banche private numerosi contratti relativi a prestiti e a linee di credito a condizioni analoghe. Ciò dimostrerebbe, secondo le autorità ungheresi, che i premi e le condizioni dei prestiti A e B non hanno recato alla società alcun vantaggio rispetto a un normale reperimento di finanziamenti sul mercato.
VI. OSSERVAZIONI DELLE PARTI INTERESSATE
(19)
La Commissione ha ricevuto osservazioni relative alla decisione di avvio da parte di tre imprese concorrenti (12). Tutte le parti hanno appoggiato l’indagine della Commissione e hanno sostenuto che i prestiti rappresentano aiuti di Stato.
(20)
Anche il beneficiario ha inviato le proprie osservazioni, contestando il fatto che le misure potessero configurarsi come aiuti di Stato illegittimi. Le argomentazioni del beneficiario coincidono in larga parte con quelle delle autorità ungheresi.
VII. COMMENTI DELLE AUTORITÀ UNGHERESI SULLE OSSERVAZIONI DELLE PARTI INTERESSATE
(21)
Nella sua risposta alle osservazioni delle tre parti interessate, l’Ungheria respinge tali osservazioni e ripropone le proprie argomentazioni secondo le quali Nitrogénművek non avrebbe beneficiato di aiuti di Stato.
VIII. ESISTENZA DI UN AIUTO DI STATO AI SENSI DELL’ARTICOLO 107, PARAGRAFO 1, DEL TFUE
(22)
Per stabilire se una misura costituisca aiuto di Stato, la Commissione deve valutare se l’aiuto contestato soddisfi le condizioni di cui all’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE. Tale articolo stabilisce che «salvo deroghe contemplate dai trattati, sono incompatibili con il mercato interno, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.»
(23)
Alla luce di tale disposizione la Commissione valuta, nei paragrafi che seguono, se le misure contestate adottate a favore di Nitrogénművek costituiscano o meno aiuti di Stato.
VIII.1. I prestiti concessi dalla MFB sono imputabili allo Stato
(24)
Rispetto al momento in cui sono state concesse le misure, le norme relative al funzionamento della MFB sono cambiate. La presente valutazione fa riferimento alla situazione giuridica vigente all’epoca della conclusione dei contratti di prestito oggetto dell’indagine.
(25)
La MFB è un istituto finanziario specializzato di proprietà dello Stato, che è stato costituito - e che, all’epoca della concessione delle misure, funzionava - in base ad una legge speciale (in appresso «la legge MFB») (13). Tale legge prevede che la banca persegua determinati obiettivi politici. In particolare, le sue finalità precipue sono quelle di promuovere lo sviluppo economico e contribuire concretamente all’attuazione delle politiche economiche e di sviluppo del governo ungherese. Una parte delle norme prudenziali che riguardano le banche commerciali non si applicano alla MFB, in quanto quest’ultima è soggetta a norme prudenziali particolari, specificate nella legge MFB.
(26)
Il capitale azionario della MFB, che ammonta a 60 miliardi di HUF, è detenuto al 100 % dallo Stato ungherese e le sue azioni non sono cedibili, ai sensi della legge MFB. Una parte delle passività della MFB è coperta dal bilancio statale. La legge finanziaria prevede l’importo massimo dei prestiti che la MFB può concedere e gli importi che essa può garantire. Inoltre, tutti i dividendi confluiscono nel bilancio statale. La Commissione conclude pertanto che le misure concesse dalla MFB comportano l’impiego di risorse statali.
(27)
I diritti di proprietà dello Stato rispetto alla MFB sono esercitati dal ministro competente. La banca presenta ogni anno una relazione sul proprio operato al ministro competente, il quale nomina il revisore dei conti. I membri e il presidente dei consigli di amministrazione e di vigilanza, nonché l’amministratore delegato, sono nominati e destituiti dal ministro competente.
(28)
Nonostante il controllo di un ente da parte delle autorità pubbliche non renda automaticamente l’operato di tale ente imputabile allo Stato (14), nella fattispecie risultano soddisfatte le condizioni necessarie fissate dalla Corte (15) in base alle quali è possibile concludere che l’operato della MFB risulta imputabile allo Stato. La MFB persegue finalità di politica pubblica, il suo ordinamento giuridico è governato da una normativa speciale, gode di deroghe parziali rispetto alla normativa sulla vigilanza finanziaria e, infine, la supervisione esercitata dalle autorità pubbliche a livello di gestione è elevata. In particolare, la modalità con cui sono state adottate le misure (ovvero una decisione governativa che ha approvato espressamente la garanzia sui prestiti concessi dalla MFB e che prevede che la MFB possa, in cambio, nominare due membri del consiglio di amministrazione di Nitrogénművek, preceduta da una dichiarazione pubblica del portavoce del governo che annunciava l’adozione delle misure) dimostra che le autorità ungheresi hanno preso parte all’adozione.
(29)
Alla luce di quanto precede, la Commissione conclude che l’operato della MFB è imputabile allo Stato.
VIII.2. La misure dovrebbero essere valutate come prestiti concessi direttamente dallo Stato
(30)
Poiché i prestiti sono imputabili direttamente allo Stato, le altre garanzie statali non vanno a gravare sull’onere finanziario sostenuto dallo Stato né intensificano il vantaggio a favore di Nitrogénművek. Risulta pertanto opportuno suddividere i prestiti e le garanzie in questione in due misure, da valutare come prestiti concessi direttamente dallo Stato (rispetto ai quali, il costo sostenuto da Nitrogénművek è rappresentato dagli interessi e dai premi per le garanzie).
(31)
La valutazione dell’esistenza di aiuti di Stato sarà pertanto effettuata alla luce della comunicazione sui tassi di riferimento, che si applica ai prestiti.
VIII.3. Vantaggio: conformità al mercato delle misure
VIII.3.1. Situazione finanziaria dell’impresa all’epoca della concessione delle misure
(32)
Secondo le autorità ungheresi, all’epoca della concessione delle misure, Nitrogénművek non era un’impresa in difficoltà ai sensi degli orientamenti sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione. Per quanto riguarda l’interruzione della produzione nell’ottobre 2008, le autorità ungheresi sostengono che si è trattato di una decisione strategica e stagionale e che numerosi altri operatori del mercato interruppero la produzione nell’autunno 2008. Esse ribadiscono che all’epoca, l’impresa avrebbe potuto a pieno titolo ricevere un rating BB.
(33)
La Commissione osserva che nonostante le evidenti difficoltà dell’impresa a livello di liquidità, il capitale netto era, come dimostrano anche gli elementi di prova trasmessi dalle autorità ungheresi, superiore al capitale sociale, per cui non ricorrevano le condizioni previste dal diritto nazionale per l’apertura nei suoi confronti di una procedura concorsuale per insolvenza ed essa aveva registrato risultati operativi e netti positivi durante l’intero 2008. Le condizioni di cui ai punti da 9 a 11 degli orientamenti sugli aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione non risulterebbero pertanto soddisfatte.
(34)
Emerge tuttavia chiaramente dall’indagine - e in particolare dal bilancio dell’impresa del 2008 - che Nitrogénművek aveva bisogno dei fondi pubblici per riprendere l’attività. Nel bilancio del 2008, si insiste in effetti sul fatto che «nella seconda metà [del 2008] l’impresa ha risentito della crisi finanziaria ed economica. Gli agricoltori che utilizzavano i fertilizzanti chimici hanno cominciato a incontrare difficoltà finanziarie e di conseguenza la commercializzazione dei prodotti di Nitrogénművek è scesa ai livelli minimi. Il 18 ottobre 2008, l’impresa ha interrotto la produzione per motivi finanziari ed economici. Per rilanciare la produzione, il proprietario dell’impresa ha avviato una serie di trattative con il governo, a seguito delle quali, […] il governo, allo scopo di assicurare la fornitura di fertilizzanti ungheresi […] ha approvato la garanzia statale.» (16). Dal bilancio si desume anche che il prestito per le spese di esercizio era necessario per poter riprendere le attività e che una porzione di tale prestito è stata utilizzata per pagare i crediti dei fornitori in scadenza al 31 dicembre 2008 (17).
(35)
La Commissione ritiene che un’impresa che, avendo interrotto la produzione, non è in grado di riprendere le attività senza un intervento pubblico - indipendentemente dai motivi che hanno portato all’interruzione - non possa essere considerata un’impresa sana e redditizia. Il bilancio dimostra chiaramente che l’impresa soffriva di una grave penuria di liquidità e che l’intervento statale si è rivelato essenziale per l’accesso ai finanziamenti.
(36)
Per quanto riguarda il merito di credito, la Commissione nutre dubbi sul fatto che il presunto rating BB rispecchi l’autentica situazione finanziaria di Nitrogénművek all’epoca della concessione delle misure. In primo luogo, la Commissione osserva che le autorità ungheresi non hanno presentato una valutazione del merito di credito effettuata da un’agenzia di rating o da un istituto finanziario indipendente. Il presunto rating BB è attribuibile alla MFB, che, dal punto di vista delle misure in oggetto, ha agito come braccio dello Stato (adeguandosi a un’espressa decisione del governo) e non come un istituto finanziario indipendente impegnato a svolgere una valutazione commerciale obiettiva. Basterebbe questa considerazione per mettere in dubbio il valore del rating. In secondo luogo, le autorità ungheresi non hanno fornito alcuna informazione sulla metodologia e sui dati utilizzati dalla MFB per valutare la solidità finanziaria dell’impresa. In terzo luogo, in considerazione del fatto che, all’epoca della concessione delle misure, Nitrogénművek era un’impresa che aveva interrotto l’attività di produzione e apparentemente afflitta da un bisogno urgente di finanziamenti, senza i quali sarebbe stata incapace di riprendere la produzione (cfr. i particolari ai considerando 34 e 35), non risulta credibile che la sua situazione finanziaria potesse essere considerata «soddisfacente». Alla luce di tale contesto specifico e indipendentemente dai risultati precedenti dell’impresa, la Commissione ritiene che, nel caso in questione, il presunto rating BB non possa essere utilizzato per valutare se le misure possano essere considerate aiuti di Stato sulla base della comunicazione sui tassi di riferimento.
(37)
Per concludere, la Commissione è dell’opinione che l’impresa non possa essere considerata un’impresa caratterizzata da una situazione finanziaria sana. Risulta chiaro dai documenti trasmessi che essa aveva gravi problemi di liquidità e che non era in grado di riprendere la produzione (cfr. considerando 34 e 35). Essa può quindi essere considerata un’impresa in situazione finanziaria negativa, che corrisponde alla più bassa categoria di rating (la categoria CCC) prevista dalla comunicazione sui tassi di riferimento.
VIII.3.2. Garanzie reali
(38)
Gli attivi offerti come garanzia reale comprendono terreni, edifici e macchinari di diversi impianti di produzione (18) di proprietà di Nitrogénművek.
(39)
Per quanto riguarda il valore degli attivi ipotecati, le autorità ungheresi hanno trasmesso una relazione di valutazione della società […] (19) risalente alla metà del 2008. Secondo tale valutazione, gli attivi ipotecati avevano un valore di mercato pari a circa […] milioni di EUR e un valore normale di liquidazione di […] milioni di EUR. Secondo i calcoli della MFB, l’applicazione di un coefficiente di rischio al valore di liquidazione degli attivi dà un risultato di […] milioni di EUR circa.
(40)
Considerato che il valore combinato dei due prestiti in oggetto si eleva a 88 milioni di EUR (e che, quindi, le garanzie reali hanno un valore pari a [oltre il 70 %] dei prestiti, secondo le stime più prudenti), la Commissione ritiene il livello delle garanzie elevato. Anche se le garanzie relative al prestito A sono di secondo livello, tutte le pretese risultanti da questa operazione possono essere soddisfatte dopo quelle relative al prestito B.
(41)
Il fatto che la garanzia sia destinata alla MFB e non direttamente allo Stato è irrilevante. Secondo il diritto ungherese (20), se il garante deve soddisfare una pretesa a titolo della garanzia, tutti i diritti connessi al prestito vengono trasferiti a lui. Pertanto, se Nitrogénművek non rimborsa i prestiti e MFB fa valere la garanzia, lo Stato può soddisfare le sue pretese sulla base della garanzia prevista nel contratto di prestito.
(42)
Inoltre, per quanto riguarda il prestito B, lo Stato aveva facoltà di nominare due membri del consiglio di amministrazione dell’impresa, con diritto di veto relativo a qualsiasi decisione di pagamento dei dividendi, di concessione di ulteriori garanzie reali a terzi e di sottoscrizione di nuovi prestiti superiori ai 100 milioni di HUF.
(43)
Alla luce di tali elementi, la Commissione ritiene che entrambe le operazioni, il prestito A e il prestito B, siano caratterizzate da garanzie reali elevate, ai sensi della comunicazione sui tassi di riferimento.
VIII.3.3. Tassi di mercato paragonabili
(44)
Nella documentazione che hanno trasmesso, le autorità ungheresi citano numerosi esempi di contratti di prestito «paragonabili», conclusi tra banche private e Nitrogénművek, allo scopo di dimostrare che gli oneri finanziari previsti dalle misure adottate dal governo erano conformi al mercato.
(45)
In realtà, tali esempi non sono «paragonabili». Essi risultano pertanto irrilevanti ai fini della valutazione in corso. In primo luogo, essi riguardano in gran parte importi e aperture di credito in conto corrente di minore entità (21). In secondo luogo, i tassi applicati dalle banche sono superiori a quelli oggetto della valutazione (22). Infine, il terzo e più importante motivo è che tutte le linee di credito sono state aperte prima della crisi, soprattutto nel primo semestre del 2008, periodo in cui la situazione finanziaria non è paragonabile a quella del periodo dicembre 2008-gennaio 2009, in cui la crisi ha raggiunto il suo apice.
VIII.3.4. Tassi di riferimento ai sensi della comunicazione sui tassi di riferimento
(46)
Per determinare se un prestito comporta un aiuto di Stato e, in caso affermativo, di quale entità, nella comunicazione sui tassi di riferimento la Commissione applica un indicatore dei tassi di mercato. Secondo la comunicazione sui tassi di riferimento, al tasso di base vengono applicati margini differenti basati sul rating del creditore e sulle garanzie reali disponibili.
(47)
Per quanto riguarda la data della valutazione, considerato che gli atti di «concessione» definitivi e vincolanti (ovverosia, i contratti di prestito) sono stati sottoscritti il 26 gennaio 2009, il tasso di riferimento (espresso come tasso di base più il margine appropriato) relativo a tale data va confrontato con il corrispondente costo effettivo del pacchetto finanziario.
(48)
Per quanto concerne il margine applicabile, come indicato sopra, la Commissione ritiene che Nitrogénművek rientrasse nella categoria più bassa della griglia dei tassi di riferimento e che le operazioni fossero caratterizzate da garanzie elevate. Nel caso in questione, il tasso di mercato di riferimento è composto dal tasso di base maggiorato di 400 punti base.
(49)
Per quanto riguarda il prestito A (in EUR), in data 26 gennaio 2009, l’effettivo costo complessivo del finanziamento è stato pari al 4,362 % (23). Il tasso di riferimento applicabile in tale data risultava pari all’8,99 % (24). Il costo totale del finanziamento del prestito A risulta pertanto inferiore al tasso di riferimento; ne consegue che la misura ha conferito un vantaggio all’impresa.
(50)
Per quanto riguarda il prestito B (in HUF), l’effettivo costo complessivo del finanziamento è stato pari al 12,44 % (25). Il tasso di riferimento pertinente in tale data risultava invece pari al 14,01 % (26). Il costo totale del finanziamento del prestito B risulta pertanto inferiore al tasso applicabile; ne consegue che la misura ha conferito un vantaggio all’impresa.
VIII.4. Conclusione circa la presenza di aiuto
(51)
Come indicato, le misure sono state finanziate tramite risorse statali e sono quindi imputabili allo Stato.
(52)
Nitrogénművek ha reperito un finanziamento a condizioni migliori di quelle disponibili sul mercato. Le misure conferiscono quindi un vantaggio all’impresa.
(53)
Tale vantaggio è inoltre selettivo, in quanto le misure riguardano soltanto Nitrogénművek.
(54)
Tali misure selettive possono falsare la concorrenza, conferendo all’impresa beneficiaria un vantaggio rispetto ai concorrenti, anche in considerazione del fatto che gli scambi di fertilizzanti tra Stati membri sono significativi.
(55)
Pertanto, il prestito A e il prestito B costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
IX. EVENTUALE AIUTO A FAVORE DELLA MFB
(56)
Nella decisione di avvio, la Commissione ha espresso la possibilità che la garanzia sul 100 % sul prestito A potesse configurarsi come aiuto di Stato a favore della MFB, in considerazione del fatto che, sulla base di informazioni contraddittorie, il prestito per investimenti risultava essere un prestito in essere (nel qual caso, la garanzia concessa in un momento successivo avrebbe potuto essere considerata un aiuto alla banca, nella misura in cui aumentava le probabilità di rimborso). L’indagine ha però permesso di concludere che il prestito A è un prestito nuovo, che è stato sottoscritto il 26 gennaio 2009. La garanzia sul 100 % del prestito A non contiene quindi elementi di aiuto di Stato a favore della MFB.
X. COMPATIBILITÀ DELL’AIUTO CON IL MERCATO INTERNO
X.1. Osservazioni generali
(57)
L’articolo 107, paragrafi 2 e 3, del TFUE prevede alcune deroghe alla norma generale di incompatibilità degli aiuti di Stato con il mercato interno di cui all’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
(58)
Di seguito, la Commissione esamina la compatibilità delle misure alla luce di tali deroghe. È opportuno tuttavia ricordare fin da subito che le autorità ungheresi non hanno presentato alcuna argomentazione sulla compatibilità con il mercato interno.
X.2. Deroghe a norma dell’articolo 107, paragrafo 2, del TFUE
(59)
Le deroghe previste dall’articolo 107, paragrafo 2, del TFUE non si applicano al caso in questione dal momento che la misura in esame non ha un carattere sociale, non è concessa a singoli consumatori, non ha l’obiettivo di ovviare ai danni arrecati da calamità naturali o altri eventi eccezionali né è destinata all’economia di alcune regioni della Repubblica federale di Germania per compensare gli svantaggi derivati dalla divisione.
X.3. Deroghe a norma dell’articolo 107, paragrafo 3, del TFUE
(60)
Ulteriori deroghe sono contemplate all’articolo 107, paragrafo 3, del TFUE. La Commissione valuterà dapprima l’eventuale compatibilità delle misure ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettere a), c) e d), e quindi ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b).
(61)
L’articolo 107, paragrafo 3, lettera a), stabilisce che possono essere considerati compatibili con il mercato interno «gli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso, oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione». L’intero territorio dell’Ungheria era considerato una regione corrispondente a tali criteri all’epoca dell’adesione e la maggior parte delle sue regioni sono ancora ammissibili ad aiuti di questo tipo (27).
(62)
La compatibilità degli aiuti di Stato alle regioni assistite è disciplinata dagli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale 2007-2013 (in appresso «orientamenti sugli aiuti regionali») (28). Le misure non risultano però conformi agli orientamenti sugli aiuti regionali. Per quanto riguarda il prestito per gli investimenti, esso è stato concesso per un investimento che era già stato completato (29) e quindi non vi è l’effetto di incentivazione richiesto dagli orientamenti. Per quanto riguarda un eventuale aiuto al funzionamento, tale aiuto non favorisce lo sviluppo di alcuna attività o regione economica e non è limitato nel tempo, decrescente o proporzionato a quanto necessario per porre rimedio a svantaggi economici specifici (30).
(63)
Alla luce delle osservazioni precedenti, la Commissione ritiene che l’aiuto non sia ammissibile a nessuna delle deroghe di cui all’articolo 107, paragrafo 3, lettera a), del TFUE.
(64)
L’articolo 107, paragrafo 3, lettera c), autorizza gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempreché non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione ha elaborato una serie di orientamenti, linee guida e comunicazioni che illustrano come essa intende applicare tale deroga.
(65)
Per quanto riguarda gli orientamenti sugli aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione, la Commissione osserva che (indipendentemente dal fatto che l’impresa fosse ammissibile agli aiuti ai sensi di tali orientamenti), non risultano soddisfatti i criteri di ammissibilità relativi alle misure. Per quanto riguarda gli aiuti per il salvataggio, le misure non sono limitate allo stretto necessario, avendo una durata di oltre sei mesi e le autorità ungheresi non hanno dimostrato che esse fossero motivate da gravi difficoltà sociali e che non avrebbero avuto effetti di indesiderati in altri Stati membri. Per quanto riguarda gli aiuti per la ristrutturazione, in mancanza di un piano di ristrutturazione, la Commissione non è in grado di valutare se l’aiuto avrebbe ripristinato la redditività a lungo termine dell’impresa, fosse limitato al minimo e avesse evitato indebite distorsioni alla concorrenza.
(66)
La Commissione conclude pertanto che le misure non risultano compatibili in quanto aiuti per il salvataggio o per la ristrutturazione.
(67)
La Commissione ritiene che, a causa della natura e delle caratteristiche degli aiuti, nessuna delle esenzioni previste da altri orientamenti, linee guida o comunicazioni relative all’articolo 107, paragrafo 3, lettera c), siano valide nella fattispecie.
(68)
L’articolo 107, paragrafo 3, lettera d), del TFUE stabilisce che gli aiuti destinati a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio possano essere considerati compatibili con il TFUE quando non alterino le condizioni degli scambi e della concorrenza nell’UE in misura contraria all’interesse comune. Ovviamente, tale disposizione non si applica al caso in esame.
X.4. Valutazione della compatibilità alla luce del quadro di riferimento temporaneo
(69)
L’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del TFUE stabilisce che «gli aiuti destinati a promuovere la realizzazione di un importante progetto di comune interesse europeo oppure a porre rimedio a un grave turbamento dell’economia di uno Stato membro» possono considerarsi compatibili con il mercato interno.
(70)
La Commissione osserva che gli aiuti in questione non sono destinati a promuovere la realizzazione di un importante progetto di interesse comune europeo.
(71)
Per quanto riguarda la possibilità di porre rimedio a un grave turbamento dell’economia, la Commissione ha adottato un quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (31) (in appresso «quadro di riferimento temporaneo»).
(72)
Secondo la Commissione, i dati finanziari trasmessi dalle autorità ungheresi (32) non indicano che l’impresa abbia mostrato segni di difficoltà prima dello scoppio della crisi finanziaria ed economica mondiale. In particolare, come indicato al considerando 33, il capitale netto era superiore al capitale sociale, non ricorrevano le condizioni previste dal diritto nazionale per l’apertura nei confronti dell’impresa di una procedura concorsuale per insolvenza e l’impresa aveva registrato risultati operativi e netti positivi durante l’intero 2008. I problemi che hanno provocato l’interruzione della produzione si sono manifestati dopo l’inizio della crisi. Secondo la Commissione, il 1o luglio 2008 Nitrogénművek non rientrava nella definizione di impresa in difficoltà di cui agli orientamenti sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione. Essa risulta pertanto ammissibile agli aiuti ai sensi del quadro di riferimento temporaneo.
(73)
Le misure non sono tuttavia conformi al punto 4.2 del quadro di riferimento temporaneo in cui viene definito l’importo di aiuto limitato e compatibile; esse non sono state infatti concesse in forma di regime di aiuti e l’importo risulta superiore ai 500 000 EUR. Inoltre, anche se le garanzie fossero prese in considerazione separatamente, esse non risulterebbero conformi al punto 4.3 del quadro di riferimento temporaneo relativo agli aiuti concessi sotto forma di garanzie, in quanto i premi pagati per le garanzie (33) sono inferiori ai premi di sicurezza (safe-harbour premia) (34) applicabili ai sensi del quadro di riferimento temporaneo. Inoltre, le autorità ungheresi non hanno dimostrato che la condizione secondo la quale l’importo massimo del prestito non deve superare la spesa salariale annuale complessiva del beneficiario sia stata soddisfatta. Il pacchetto finanziario non è costituito da aiuti per la produzione di «prodotti verdi» (punto 4.5) né da misure relative al capitale di rischio (punto 4.6).
(74)
Per quanto riguarda gli aiuti sotto forma di tasso d’interesse agevolato di cui al punto 4.4 del quadro di riferimento temporaneo, essi si applicano a prestiti di durata illimitata sottoscritti prima del 31 dicembre 2010 (35). I contratti relativi alle misure in oggetto sono stati conclusi dopo l’entrata in vigore del quadro di riferimento temporaneo e prima del 31 dicembre 2010 e potrebbero quindi risultare ammissibili.
(75)
La Commissione osserva tuttavia che l’effettivo costo delle operazioni è inferiore al tasso di interesse minimo considerato compatibile ai sensi del quadro di riferimento temporaneo.
(76)
Secondo la disposizione pertinente, «la Commissione accetta che siano concessi prestiti pubblici o privati a un tasso d’interesse per lo meno uguale al tasso overnight della banca centrale, maggiorato di un premio uguale alla differenza tra il tasso interbancario a 1 anno medio e la media del tasso overnight della banca centrale sul periodo 1o gennaio 2007-30 giugno 2008, più il premio per il rischio di credito corrispondente al profilo di rischio del destinatario, come indicato dalla comunicazione della Commissione relativa alla revisione del metodo di fissazione dei tassi di riferimento e di attualizzazione».
(77)
Per quanto riguarda il prestito in EUR (il prestito A), la differenza tra il tasso interbancario a 1 anno medio e la media del tasso overnight della banca centrale sul periodo 1o gennaio 2007-30 giugno 2008 è pari a 64 punti. Inoltre, in data 26 gennaio 2009, il tasso overnight della Banca centrale europea (EONIA) (36) era pari all’1,228 %. Considerato il rating del beneficiario e le garanzie che hanno caratterizzato l’operazione (cfr. considerando 48), a tale base va aggiunto un margine ulteriore di 400 punti base. Pertanto, il tasso di interesse agevolato permesso ai sensi del quadro di riferimento temporaneo sarebbe pari al 5,868 %. Il costo effettivo del finanziamento dell’operazione (4,362 %) risulta però inferiore.
(78)
Per quanto riguarda il prestito in HUF (prestito B), nel caso N 78/09 (37), le autorità ungheresi hanno confermato che la differenza tra il tasso interbancario a 1 anno medio e la media del tasso interbancario overnight sul periodo 1o gennaio 2007-30 giugno 2008 è di 26 punti base. Inoltre, in data 26 gennaio 2009, il tasso overnight della Banca centrale ungherese (38) era pari al 9,14 %. Considerato il rating del beneficiario e le garanzie che hanno caratterizzato l’operazione, a tale base va aggiunto un margine ulteriore di 400 punti base. Pertanto, il tasso di interesse agevolato permesso ai sensi del quadro di riferimento temporaneo sarebbe pari al 13,40 %. Il costo effettivo del finanziamento dell’operazione (12,44 %) risulta però inferiore.
X.5. Conclusioni sulla compatibilità
(79)
Alla luce di quanto precede, la Commissione conclude che il prestito A e il prestito B sono in parte compatibili, ai sensi del quadro di riferimento temporaneo, in quanto aiuti sotto forma di tasso d’interesse agevolato.
(80)
In particolare, la Commissione ritiene che la differenza tra l’effettivo costo delle operazioni e il tasso agevolato sia incompatibile, ma che la differenza tra il tasso agevolato e il tasso di mercato di riferimento sia compatibile ai sensi del quadro di riferimento temporaneo.
XI. RECUPERO
(81)
Conformemente al TFUE e alla giurisprudenza consolidata della Corte di giustizia, la Commissione, qualora abbia accertato l’incompatibilità di un aiuto col mercato interno, è competente per decidere se lo Stato interessato debba abolire o modificare tale aiuto (39). Sempre secondo la giurisprudenza costante della Corte, l’obbligo imposto a uno Stato di sopprimere un aiuto che la Commissione considera incompatibile con il mercato interno è finalizzato al ripristino dello status quo ante (40). La Corte ha stabilito al riguardo che tale obiettivo è raggiunto quando il beneficiario ha rimborsato gli importi concessi a titolo di aiuti illegali, perdendo quindi il vantaggio di cui aveva fruito sul mercato rispetto ai suoi concorrenti, e la situazione esistente prima della corresponsione dell’aiuto è ripristinata (41).
(82)
Facendo seguito a tale giurisprudenza, l’articolo 14, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio (42) stabilisce che «nel caso di decisioni negative relative a casi di aiuti illegali la Commissione adotta una decisione con la quale impone allo Stato membro interessato di prendere tutte le misure necessarie per recuperare l’aiuto dal beneficiario».
(83)
Pertanto, considerato che le misure in oggetto vanno considerate come aiuti illegali e in parte incompatibili, è necessario procedere al recupero della parte incompatibile per ripristinare la situazione prevalente sul mercato prima della concessione delle misure. Occorre quindi effettuare il recupero a partire dalla data in cui è stato conferito un vantaggio al beneficiario, vale a dire dal momento in cui l’aiuto è stato messo a sua disposizione. L’importo da recuperare comprende gli interessi dalla data in cui l’aiuto è stato messo a disposizione fino a quella del suo effettivo recupero.
(84)
Alla luce della precedente sezione X.5, l’elemento di aiuto incompatibile che caratterizza la misura viene calcolato come la differenza tra il tasso agevolato compatibile secondo il quadro di riferimento temporaneo e gli effettivi costi di finanziamento totali (vale a dire, il tasso di interesse più il premio per la garanzia) sostenuti per ottenere il finanziamento.
(85)
L’importo preciso del recupero verrà calcolato dalle autorità ungheresi.
XII. CONCLUSIONE
(86)
Alla luce di quanto precede, la Commissione conclude che il prestito A e il prestito B a favore di Nitrogénművek rappresentano aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
(87)
La Commissione conclude altresì che il prestito A e il prestito B sono in parte compatibili con il mercato interno, ai sensi del quadro di riferimento temporaneo, in quanto aiuti sotto forma di tasso d’interesse agevolato. In particolare, la differenza tra il tasso di interesse agevolato ai sensi del quadro di riferimento temporaneo e il tasso di riferimento di mercato è compatibile. Al contrario, la differenza tra l’effettivo costo delle operazioni e il tasso agevolato è incompatibile con il mercato interno.
(88)
Visto che il prestito A e il prestito B vanno considerati come aiuti illegali e in parte incompatibili, è necessario procedere al recupero, presso Nitrogénművek, della parte incompatibile per ripristinare la situazione prevalente sul mercato prima della concessione degli aiuti.
(89)
L’importo preciso del recupero verrà calcolato dalle autorità ungheresi. Tale importo corrisponde alla differenza tra il tasso agevolato compatibile ai sensi del quadro di riferimento temporaneo e i costi totali effettivi di finanziamento (ovverosia, tasso di interesse più premio per la garanzia) sostenuti per ottenere il finanziamento.
(90)
La Commissione ha inoltre concluso che la garanzia del 100 % sul prestito A non rappresenta un aiuto di Stato a favore della MFB, ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
Il prestito per investimenti di 52 milioni di EUR e il prestito per spese di esercizio di 10 miliardi di HUF concessi a Péti Nitrogénművek Zrt. costituiscono aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
Articolo 2
1. L’aiuto di Stato cui l’Ungheria ha dato illegalmente esecuzione in favore di Péti Nitrogénművek Zrt. in violazione dell’articolo 108, paragrafo 3, del TFUE è in parte compatibile e in parte incompatibile con il mercato interno.
2. L’aiuto di Stato illegale rappresentato dalla differenza tra il tasso di interesse agevolato ai sensi del quadro di riferimento temporaneo e il tasso di riferimento rilevante è compatibile con il mercato interno.
3. L’aiuto di Stato illegale rappresentato dalla differenza tra l’effettivo costo delle misure e il tasso di interesse agevolato ai sensi del quadro di riferimento temporaneo è incompatibile con il mercato interno.
4. A decorrere dalla data di notifica della presente decisione, l’Ungheria deve cessare la concessione dell’aiuto di Stato di cui al paragrafo 3.
Articolo 3
1. L’Ungheria è tenuta a far rimborsare al beneficiario l’aiuto di cui all’articolo 2, paragrafo 3.
2. Le somme da recuperare comprendono gli interessi che decorrono dalla data in cui sono state poste a disposizione del beneficiario fino a quella del loro effettivo recupero.
3. Gli interessi sono calcolati secondo il regime dell’interesse composto a norma del capo V del regolamento (CE) n. 794/2004.
Articolo 4
1. Il recupero dell’aiuto di cui all’articolo 2, paragrafo 3, è immediato ed effettivo.
2. L’Ungheria garantisce l’esecuzione della presente decisione entro quattro mesi dalla data della sua notifica.
Articolo 5
1. Entro due mesi dalla notifica della presente decisione, l’Ungheria trasmette alla Commissione le seguenti informazioni:
a)
l’importo complessivo (capitale più interessi) da recuperare presso il beneficiario;
b)
una descrizione dettagliata dei provvedimenti già adottati e di quelli previsti per ottemperare alla presente decisione;
c)
i documenti attestanti che al beneficiario è stato imposto di rimborsare l’aiuto.
2. L’Ungheria informa la Commissione dei progressi delle misure nazionali adottate per l’esecuzione della presente decisione fino al completo recupero dell’aiuto e dei relativi interessi, di cui all’articolo 2, paragrafo 3. Essa trasmette immediatamente, dietro semplice richiesta della Commissione, le informazioni relative alle misure già adottate e a quelle previste per conformarsi alla presente decisione. Essa fornisce inoltre informazioni dettagliate riguardo all’importo dell’aiuto e degli interessi già recuperati presso il beneficiario.
Articolo 6
La Repubblica di Ungheria è destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 27 ottobre 2010.