NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 377/2010
ze dne 3. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 30. června 2009 obdržela Komise podnět týkající se dovozu suchého glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby suchého glukonátu sodného v Unii.
(2)
Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu a podstatné újmě působené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení antidumpingového řízení.
(3)
Řízení bylo zahájeno dne 11. srpna 2009 zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (2).
2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v Číně, dovozce, obchodníky, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeni, čínské orgány a výrobce v Unii, kteří podali podnět. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. Jeden vyvážející výrobce požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a jiný vyvážející výrobce, včetně dvou společností ve spojení, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 téhož nařízení.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně a dovozců v Unii Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může být použit výběr vzorku.
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Číně a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009).
(9)
Vzhledem k omezenému počtu odpovědí získaných v rámci postupu pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u čínských vyvážejících výrobců ani u dovozců v Unii nutný.
(10)
Všem společnostem v Číně a dovozcům v Unii, kteří odpověděli v rámci postupu pro výběr vzorku, výrobcům v Unii a všem známým dovozcům a uživatelům v Unii byl zaslán dotazník. Na dotazník odpověděli dva vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců v Číně, dva výrobci v Unii a čtyři dovozci/uživatelé.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
1)
Výrobci v Unii:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francie a prodejní společnosti ve spojení
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itálie a prodejní společnosti ve spojení
2)
Vyvážející výrobci v Číně:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3)
Uživatelé/dovozci v Unii:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francie
-
Henkel AG, Düsseldorf, Německo
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Německo
(12)
Protože bylo potřeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým nebude případně přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla u následující společnosti provedena inspekce na místě za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA:
-
Výrobce v USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je suchý glukonát sodný pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“) s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00.
(15)
Suchý glukonát sodný se používá zejména ve stavebnictví jako zpomalovač tuhnutí a prostředek pro zvyšování plasticity betonu a v jiných průmyslových odvětvích jako povrchová úprava kovů (odstranění rzi, oxidů a mastnoty) a k čištění lahví a průmyslových zařízení. Výrobek lze používat rovněž v potravinářském a farmaceutickém průmyslu.
2. Obdobný výrobek
(16)
Šetření ukázalo, že suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které byly vybrány jako analogická země, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a suchý glukonát sodný vyráběný v Číně a prodávaný v Unii mají v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti.
(17)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z Číny stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(19)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí jsou přijímána a náklady jsou stanovovány na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřovaným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
3)
neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému,
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(20)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Uvedená společnost prokázala, že splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a může jí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné clo stanoví pro země spadající pod tento článek s celostátní platností s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby jim mohlo být přiznáno individuální zacházení.
(23)
Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena v tomto souhrnném seznamu:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
3)
většinový podíl náleží soukromým osobám. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
4)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(24)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o individuální zacházení.
(25)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že čínský vyvážející výrobce splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(27)
V oznámení o zahájení řízení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro Čínu navrženy USA. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomuto návrhu vyjádřily.
(28)
Žádná ze zainteresovaných stran připomínky nepodala.
(29)
Mimo EU se suchý glukonát sodný vyrábí jen v několika málo zemích, a sice v USA, Číně a Jižní Koreji. Jedinou možnou alternativou USA proto byla Jižní Korea. Komise kontaktovala známé společnosti vyrábějící suchý glukonát sodný v Jižní Koreji, avšak neobdržela od těchto výrobců odpověď.
(30)
Výrobce v USA během šetření plně spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě.
(31)
Komise zjistila, že USA splnily kritéria jako vhodná analogická země, neboť množství prodávaná na jejich trhu byla dostatečně velká a na trhu byla významná hospodářská soutěž, a to jak pokud jde o domácí výrobu, tak o dovoz z jiných zemí, tj. z Číny, Itálie a Francie. Kromě toho nebylo na dotčený výrobek v USA uvaleno antidumpingové clo.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
3.2.1 U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, Komise nejprve zjišťovala, zda byl jejich domácí prodej suchého glukonátu sodného nezávislým odběratelům během období šetření reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % čínského prodeje dotčeného výrobku do Unie.
(34)
Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společností s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(35)
U každého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s druhem suchého glukonátu sodného prodávaného na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(36)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej suchého glukonátu sodného prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom postupovala tak, že stanovila podíl ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(37)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a pokud vážená průměrná cena tohoto typu byla vyšší nebo rovna výrobním nákladům, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(38)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(39)
Vzhledem k tomu, že šetření prokázalo, že domácí prodej byl jak reprezentativní, tak byl proveden v běžném obchodním styku, vycházelo stanovení běžné hodnoty ze skutečné ceny na domácím trhu během období šetření.
3.2.2 U společnosti, již bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro Čínu stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným vyvážejícím výrobcem v Číně, který spolupracoval.
(41)
Bylo rovněž prozkoumáno, zda lze domácí prodej považovat za prodej, který se uskutečňuje v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Běžná hodnota proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu podle druhu výrobku, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje realizovaného během období šetření.
3.3 Vývozní cena
(42)
Veškerý vývozní prodej dotčeného výrobku uskutečňovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci směroval přímo k nezávislým odběratelům v Unii, a vývozní cena proto vycházela z cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.4 Srovnání
(43)
Běžná hodnota a vývozní cena se srovnávaly na základě cen ze závodu.
(44)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nepřímé zdanění, bankovní poplatky, nákladech na balení, na úvěry a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4. Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí společnosti, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(46)
Pro společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota, stanovená pro analogickou zemi, srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(47)
Prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dovozem z Číny, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu.
(49)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla nízká, tj. 56 %, a že nebyly k dispozici vhodné údaje Eurostatu o cenách, neboť tyto údaje obsahovaly jiné drahé výrobky, které nemohly být přesně odečteny, bylo celostátní dumpingové rozpětí vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných během období šetření.
(50)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 79,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Definice průmyslového odvětví Unie a výroby v Unii
(51)
Spolupracující průmyslové skupiny Jungbunzlauer (JBL) a Roquette Frères (RF) tvořily 100 % výroby v Unii.
(52)
Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(53)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
2. Spotřeba v Unii
(54)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě součtu objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu do Unie podle údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že tyto údaje z Eurostatu nezahrnují pouze dotčený výrobek, ale rovněž některé jiné produkty než suchý glukonát sodný, byla čísla z Eurostatu patřičně upravena, aby bylo možné odhadnout odpovídající objem dovozu dotčeného výrobku do Unie.
(55)
Spotřeba na trhu Unie se zvýšila mezi lety 2005 a 2007 o 12 %. Poté se do období šetření snížila o 21 % pod úroveň z roku 2005. Celkově se během posuzovaného období spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
2005
2006
2007
2008
OŠ
Spotřeba v Unii (v tunách) Index
100
106
112
104
91
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu a odpovědí na dotazník.
3. Dovozy do Unie z Číny
3.1 Objem a tržní podíl dovozu
(56)
Objem dovozu z Číny se značně zvýšil přibližně z 2 300 tun v roce 2005 na 4 000 tun během období šetření, tj. o 77 %, a dosáhl vrcholu v roce 2008 s cca 5 300 tunami. Odpovídající podíl na trhu čínské výroby se téměř zdvojnásobil z 12,8 % v roce 2005 na 24,8 % během období šetření. Je nutno poznamenat, že podíl dovozu z Číny na trhu dosáhl v roce 2008, těsně před začátkem období šetření, 28,6 % a během období šetření poklesl na 24,8 %.
Tabulka 2
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem čínského dovozu (v tunách)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Čínský dovoz (v tunách) Index
100
152
227
234
177
Čínský podíl na trhu
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Čínský podíl na trhu Index
100
143
203
224
194
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu.
3.2 Jednotková prodejní cena
(57)
Průměrné ceny čínského dovozu činily v roce 2005 482 EUR za tunu. Stále se zvyšovaly a v roce 2008 dosáhly výše 524 EUR za tunu, poté během období šetření klesly na hodnotu 502 EUR za tunu. V průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 4 %.
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu)
482
511
514
524
502
Index
100
106
107
109
104
Zdroj: Upravené ceny dovozu podle Eurostatu.
3.3 Cenové podbízení
(58)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(59)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi výše popsanými cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Unie, tj. rozpětí cenového podbízení, od 13 % do 29 %, přičemž vyšší hodnota přísluší nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje prozkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnocení všech hospodářských faktorů, které mají vliv na stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(61)
Výrobní kapacita se v letech 2005 až 2007 zvýšila o 4 % a na této úrovni setrvala do konce posuzovaného období.
(62)
Výroba dotčeného výrobku se mezi lety 2005 a 2007 zvýšila a poté se až do období šetření snižovala. Celkově výroba v posuzovaném období poklesla o 12 %. Celková produkce byla v období šetření 30 000 až 40 000 tun.
(63)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 15 %.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
OŠ
Výrobní kapacita Index
100
100
104
104
104
Objem výroby Index
100
104
105
84
88
Vytížení kapacity Index
100
104
101
81
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(64)
Objem prodeje dotčeného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie zůstal v letech 2005 až 2007 na stejné úrovni a poté klesl o 13 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles objemu prodeje 21 %.
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil ze 74,9 % v roce 2005 na 64,7 % během období šetření.
(66)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie v průběhu posuzovaného období klesly o 12 %. V letech 2006 až 2008 zůstaly průměrné prodejní ceny přibližně stejné, avšak poté během období šetření poklesly o 9 %.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem prodeje Index
100
104
99
86
79
Podíl průmyslového odvětví Unie na trhu
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Index
100
98
89
82
86
Průměrné ceny Index
100
97
97
97
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.3 Stav zásob
(67)
V průběhu posuzovaného období zásoby klesly o 37 %. Na konci období šetření byly zásoby na úrovni mezi 1 000 a 5 000 tunami.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby Index
100
92
120
92
63
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic a peněžní tok
(68)
Prodej obdobného výrobku na trhu Unie průmyslovým odvětvím Unie byl během posuzovaného období ziskový, avšak od roku 2005 do období šetření ziskovost dramaticky poklesla.
(69)
Přestože se úroveň investic během let 2005 až 2007 udržela na stejné výši (v roce 2006 poklesla), v roce 2008 a během období šetření se propadla. Během posuzovaného období se investice snížily o 76 %.
(70)
Podobně i návratnost investic z výroby a prodeje dotčeného výrobku byla mezi lety 2005 a 2007 stálá, ale v roce 2008 a během období šetření poklesla.
(71)
Pokud jde o ostatní finanční ukazatele, peněžní tok vytvářený průmyslovým odvětvím Unie poklesl v posuzovaném období o 51 %.
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost Index
100
90
86
52
19
Investice Index
100
61
140
16
24
Návratnost investic Index
100
100
100
60
21
Peněžní tok Index
100
92
20
106
49
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(72)
Zaměstnanost se v letech 2005 až 2007 mírně zvýšila a poté v roce 2008 a během období šetření poklesla. V posuzovaném období se zaměstnanost snížila o 13 %.
(73)
Mzdy klesly v roce 2006 o 6 %, avšak v roce 2007 se vrátily na úroveň z roku 2005 a v roce 2008 a během období šetření stoupaly. Za posuzované období se mzdy zvýšily o 10 %.
(74)
Produktivita na jednoho zaměstnance zůstala po celé posuzované období stabilní a mezi rokem 2005 a obdobím šetření se zvýšila o 1 %.
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost Index
100
99
104
85
87
Mzdy Index
100
94
100
104
110
Produktivita Index
100
104
101
99
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.6 Růst
(75)
Zatímco spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 9 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 21 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 10 procentních bodů.
4.7 Rozsah dumpingového rozpětí
(76)
Dumpingová rozpětí pro Čínu uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou značná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(77)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Ukazatele související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(78)
Šetření rovněž prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie až o 29 %. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles objemu prodeje a ztratilo podíl na trhu.
(79)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(80)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda dumpingový dovoz suchého glukonátu sodného pocházející z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dumpingového dovozu
(81)
V posuzovaném období se objem levného dumpingového dovozu z Číny zvýšil o 77 %, což vedlo ve stejném období ke zvýšení podílu čínského dovozu na trhu Unie o 94 %. Pokles dovozu z Číny mezi rokem 2008 a obdobím šetření, včetně ztráty podílu na trhu, se nepovažuje za významný ve srovnání s celkovou situací pozorovanou v posuzovaném období.
(82)
Zvýšený dovoz z Číny se během posuzovaného období shodoval s klesajícím trendem, pokud jde o většinu ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje na trhu Unie, jak pokud jde o objem, tak o hodnotu, což vedlo k desetiprocentní ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období, jak je uvedeno výše v 65. bodu odůvodnění. Kvůli cenovému podbízení dumpingového čínského dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie udržet na trhu Unie svou cenovou úroveň. To vedlo k výraznému poklesu ziskovosti pod úroveň, která by umožnila nezbytné investice.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Číny, jehož ceny byly v průběhu posuzovaného období významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, která se v průběhu posuzovaného období projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
3. Vliv dalších činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(84)
Dovoz ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 23 %, což vedlo během posuzovaného období ke ztrátě podílu na trhu o 2 procentní body. Ceny tohoto dovozu se zvýšily během posuzovaného období o 102 %.
(85)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
OŠ
Celkový objem ostatního dovozu (v tunách)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Index
100
71
68
84
77
Průměrná cena ostatního dovozu (v EUR za tunu)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Index
100
140
143
184
202
Zdroj: Upravené údaje z Eurostatu.
(86)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí poklesl během posuzovaného období o 23 %, zatímco dovozní ceny se v tomtéž období zdvojnásobily. Dovozní ceny z ostatních třetích zemí byly během celého posuzovaného období výrazně vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Unie přivodil dumpingový dovoz z Číny.
3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(87)
Během posuzovaného období se vývozní prodej výrobního odvětví Unie snížil o 10 % a ceny se zvýšily o 8 %.
(88)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že vývozní prodej výrobního odvětví Unie v jiných třetích zemích nemohl porušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, jež mu byla způsobena.
3.3 Vlastní spotřeba
(89)
Během posuzovaného období se vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie zvýšila o 56 %, jak ukazuje následující tabulka:
Tabulka 10
2005
2006
2007
2008
OŠ
Vlastní spotřeba Index
100
126
115
148
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(90)
Je však třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie stále mělo volnou kapacitu ve výši 10 000 až 20 000 tun. To znamená, že přesun k vlastní spotřebě lze chápat jako obchodní reakci na dumpingový dovoz z Číny, neboť výroba následných produktů může být vzhledem k nízkým cenám glukonátu sodného výnosnější. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie má stále značnou volnou kapacitu glukonátu sodného, naznačuje, že se nesnaží definitivně přeorientovat výrobu na následné produkty a že výrobu následných produktů lze chápat jako obranné opatření proti dumpingovému dovozu.
(91)
Proto se má za to, že vyšší volná kapacita neporušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývoj spotřeby v EU
(92)
Je třeba poznamenat, že spotřeba v EU se během posuzovaného období snížila o 9 %, což lze chápat jako důsledek přetrvávajícího hospodářského poklesu. Proto se zjišťovalo, zda mohl mít pokles spotřeby vliv na nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie.
(93)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie však poklesl mnohem více (o 21 %), zatímco čínský dovoz se ve stejném období zvýšil o 77 %. Pokud jde o podíl na trhu, lze pozorovat stejný vývoj. Výrobní odvětví Unie ztratilo přibližně 10 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco čínský dovoz se během období šetření téměř zdvojnásobil - zvýšil se z 12,8 % v roce 2005 na 24,9 %.
(94)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k prozatímnímu závěru, že pokles spotřeby v EU nelze samo o sobě pokládat za důvod porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(95)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dumpingového dovozu pocházejícího z Číny a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k významného cenovému podbízení. Toto zvýšení podílu levného dovozu z Číny na trhu se časově shodovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(96)
Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, prozatímní závěr zní, že dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(97)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Určení zájmu Unie bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
2. Výrobní odvětví Unie
2.1 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Unie
(98)
Jak je vysvětleno výše, kvůli dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a cen, což naopak vedlo ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Očekává se, že po uložení antidumpingového cla by se objem a cena za suchý glukonát sodný prodávaný výrobním odvětví Unie zvýšil, což by následně výrobnímu odvětví Unie umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(99)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že snížení zisku výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z Číny. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Unie umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(100)
Pokud nebudou přijata žádná opatření, dojde pravděpodobně k dalšímu zhoršení stavu výrobního odvětví Unie. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Unie o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví Unie.
(101)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Unie účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
3. Dovozci/obchodníci
(102)
Dotazníky byly zaslány pěti dovozcům. Žádný z nich během šetření nespolupracoval.
(103)
Za těchto okolností Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na dovozce/obchodníky podstatný dopad.
4. Uživatelé
(104)
Dotazníky byly zaslány 23 uživatelům. Pouze čtyři uživatelé však při šetření spolupracovali a pouze tři z nich používali a dováželi dotčený výrobek přímo z Číny. Přímý dovoz těchto tří spolupracujících uživatelů činil 10 % celkového dovozu suchého glukonátu sodného z Číny během období šetření. Čtvrtý spolupracující uživatel dotčený výrobek dovezený z Číny nepoužíval.
(105)
Tito čtyři uživatelé, kteří mají sídlo v Německu, Francii a Spojeném království, působí v chemickém průmyslu a vyrábějí širokou škálu produktů a někteří využívají glukonát sodný jako surovinu. Glukonát sodný většinou nepředstavuje podstatnou část jejich vstupních nákladů. Obecně lze usuzovat, že maximální dopad navrhovaného antidumpingového cla by za předpokladu, že by se zvýšení cen nedalo přenést na konečného spotřebitele, byl velmi malý. Je rovněž třeba poznamenat, že obrat těchto společností, pokud jde o výrobky využívající glukonát sodný, tvořil méně než 5 % jejich celkového obratu.
(106)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(107)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, způsobené újmě, příčinných souvislostech a zájmu Unie je třeba zavést prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
(109)
Pro účely určení výše těchto opatření se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním, jež je uvedeno v podnětu, se považuje za rozumné a pro tento účel se využilo.
(111)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(112)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání upraveného váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou váženou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procentní podíl celkové dovozní ceny CIF.
(113)
Pokud jde o výpočet celostátní úrovně pro odstranění újmy uplatňované na všechny ostatní vyvážející výrobce v Číně, je třeba připomenout, že úroveň spolupráce byla nízká. Toto rozpětí k odstranění újmy bylo proto vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných v období šetření.
2. Prozatímní opatření
(114)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z Číny, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(115)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(117)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(118)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Zvláštní monitorování
(119)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(120)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(121)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(122)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely uložení konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu suchého glukonátu sodného s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00 (kód TARIC 2918160010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkové kódy TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo nařízení přijato, sdělit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení před Komisí.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2010.
REGOLAMENTO (UE) N. 377/2010 DELLA COMMISSIONE
del 3 maggio 2010
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di gluconato di sodio originario della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l'articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Apertura
(1)
Il 30 giugno 2009 la Commissione ha ricevuto una denuncia riguardante le importazioni di gluconato di sodio secco originario della Repubblica popolare cinese («Cina»), presentata a norma dell'articolo 5 del regolamento di base dal Consiglio europeo dell'industria chimica (CEFIC) («il denunciante») a nome di produttori che rappresentano una quota maggioritaria, in questo caso superiore al 50 %, del totale della produzione UE di gluconato di sodio secco.
(2)
La denuncia conteneva elementi di prova a prima vista sufficienti di pratiche di dumping e di un pregiudizio notevole da esse derivante, tali da giustificare l'apertura di un procedimento antidumping.
(3)
L'11 agosto 2009 è stato aperto un procedimento mediante la pubblicazione di un avviso di apertura nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2).
2. Parti interessate dal procedimento
(4)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del procedimento i produttori esportatori cinesi, gli importatori, gli operatori commerciali, gli utilizzatori e le loro associazioni notoriamente interessati, nonché le autorità cinesi e i produttori denuncianti dell'UE. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine stabilito nell'avviso di apertura.
(5)
Sono state sentite tutte le parti che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un'audizione.
(6)
Per consentire ai produttori esportatori di chiedere, eventualmente, il trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato (TEM) o il trattamento individuale (TI), la Commissione ha inviato i relativi moduli di richiesta ai produttori esportatori cinesi notoriamente interessati e alle autorità cinesi. Un produttore esportatore ha richiesto il TEM a norma dell'articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, mentre un altro produttore esportatore con due sue società collegate ha chiesto il TI a norma dell'articolo 9, paragrafo 5, del medesimo regolamento.
(7)
Dato l'elevato numero di produttori esportatori cinesi e di importatori nell'Unione, la Commissione ha indicato nell'avviso di apertura la possibilità del ricorso al campionamento di queste parti, conformemente all'articolo 17 del regolamento di base.
(8)
Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori cinesi e tutti gli importatori dell'UE sono stati invitati a contattare la Commissione fornendo, secondo le modalità indicate nell'avviso di apertura, una serie di informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta (1o luglio 2008-30 giugno 2009).
(9)
Data l'esigua partecipazione alla procedura di campionamento, la Commissione ha deciso di non ricorrere al campionamento per quanto riguarda i produttori esportatori cinesi e gli importatori dell'Unione.
(10)
I questionari sono stati inviati a tutte le società in Cina e a tutti gli importatori nell'Unione che hanno partecipato alla procedura di campionamento, nonché ai produttori UE e a tutti gli importatori e utilizzatori noti nell'Unione. Alla Commissione sono pervenute le risposte di due produttori esportatori o gruppi di produttori esportatori cinesi, di due produttori dell'Unione e di quattro importatori/utilizzatori.
(11)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse dell'Unione e ha effettuato verifiche presso le sedi delle seguenti società:
1)
Produttori UE:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francia e società di vendita collegate,
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italia e società di vendita collegate;
2)
Produttori esportatori cinesi:
-
Shandong Kaison Biochemical Co. Ltd,
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd;
3)
Utilizzatori/importatori nell'UE:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francia,
-
Henkel AG, Düsseldorf, Germania,
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tubinga, Germania.
(12)
Al fine di stabilire il valore normale per i produttori esportatori cinesi cui non potesse essere concesso il TEM e allo scopo di determinare tale valore in base ai dati di un paese di riferimento, nella fattispecie gli USA, è stata effettuata una visita di verifica presso la sede della seguente società:
-
Produttore statunitense: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Periodo dell'inchiesta
(13)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2008 e il 30 giugno 2009 («periodo dell'inchiesta» o «PI»). L'analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2005 e la fine del periodo dell'inchiesta («periodo in esame»).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(14)
Il prodotto in esame è il gluconato di sodio secco originario dalla Cina («prodotto in esame»), numero CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9, e numero di registro CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, attualmente classificato al codice NC ex 2918 16 00.
(15)
Il gluconato di sodio secco è prevalentemente utilizzato dall'industria delle costruzioni come ritardante di presa e agente plastificante per calcestruzzo e da altre industrie per il trattamento di superficie dei metalli (eliminazione di ruggine, ossidi e grassi) e per la pulizia di bottiglie e macchinari industriali. Il prodotto può essere impiegato anche nell'industria alimentare e in quella farmaceutica.
2. Prodotto simile
(16)
L'inchiesta ha dimostrato che il gluconato di sodio secco prodotto e venduto dall'industria UE nell'UE, quello prodotto e venduto sul mercato interno degli USA, paese scelto come paese di riferimento, il gluconato di sodio secco prodotto e venduto sul mercato interno cinese e quello prodotto in Cina e venduto nell'Unione presentano sostanzialmente le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base.
(17)
Pertanto tali prodotti sono provvisoriamente considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato (TEM)
(18)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative a importazioni originarie della Cina, per i produttori esportatori che risultano soddisfare i criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base il valore normale va stabilito in base ai paragrafi da 1 a 6 di quello stesso articolo.
(19)
Sono di seguito brevemente sintetizzati, e solo a titolo di riferimento, i criteri relativi al TEM:
1)
le decisioni delle società in materia di politica commerciale e di costi sono prese in risposta alle tendenze del mercato e senza significative interferenze statali e i costi dei principali mezzi di produzione riflettono nel complesso i valori di mercato;
2)
le imprese dispongono di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente, in linea con le norme internazionali in materia di contabilità e d'applicazione in ogni caso;
3)
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato;
4)
le leggi in materia fallimentare e di proprietà garantiscono certezza del diritto e stabilità;
5)
le conversioni del tasso di cambio sono effettuate ai tassi di mercato.
(20)
Dopo l'apertura del procedimento, un produttore esportatore cinese, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, ha richiesto il TEM in forza dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base e ha compilato e rispedito l'apposito modulo di richiesta entro i termini prescritti.
(21)
Avendo dimostrato di soddisfare i criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base, la società ha potuto ottenere il TEM.
2. Trattamento individuale («TI»)
(22)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, viene stabilito, se del caso, un dazio unico a livello nazionale per i paesi che rientrano nel campo di applicazione di tale articolo, tranne nei casi in cui le società interessate siano in grado di dimostrare che rispondono a tutti i criteri enunciati all'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
(23)
Sono di seguito brevemente sintetizzati, e solo a titolo di riferimento, tali criteri:
1)
nel caso di imprese di proprietà interamente o parzialmente straniera o di joint venture, gli esportatori sono liberi di rimpatriare i capitali e i profitti;
2)
i prezzi e i quantitativi dei prodotti esportati, come pure le condizioni di vendita, sono determinati liberamente;
3)
la maggior parte delle azioni appartiene a privati. I funzionari statali che ricoprono cariche nel consiglio di amministrazione o si trovano in una posizione direttiva chiave sono in minoranza oppure va dimostrato che la società è sufficientemente libera dall'ingerenza dello Stato;
4)
le conversioni del tasso di cambio sono effettuate ai tassi di mercato;
5)
l'ingerenza dello Stato non è tale da consentire l'elusione dei dazi qualora si concedano aliquote del dazio diverse ai singoli esportatori.
(24)
Dopo l'apertura del procedimento, un produttore esportatore cinese, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, ha richiesto il TI in forza dell'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base e ha compilato e rispedito l'apposito modulo di richiesta entro i termini prescritti.
(25)
Dalle informazioni disponibili è risultato che il produttore esportatore cinese soddisfaceva tutti i requisiti per beneficiare del TI di cui all'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
3. Valore normale
3.1. Paese di riferimento
(26)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, nelle economie in transizione il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il TEM deve essere stabilito in base al prezzo o al valore costruito in un paese terzo ad economia di mercato («paese di riferimento»).
(27)
Nell'avviso di apertura la Commissione aveva proposto gli USA come paese di riferimento adeguato ai fini della determinazione del valore normale per la Cina. La Commissione ha invitato tutte le parti interessate a presentare osservazioni in merito a tale proposta.
(28)
Nessuna delle parti interessate ha fatto pervenire osservazioni.
(29)
Al di fuori dell'UE il gluconato di sodio secco è prodotto in pochissimi paesi, ovvero negli USA, in Cina e nella Corea del Sud. L'unica alternativa possibile agli USA era quindi rappresentata dalla Corea del Sud. La Commissione ha contattato le società sudcoreane note produttrici di gluconato di sodio secco, senza ricevere alcuna risposta.
(30)
Il produttore statunitense ha collaborato pienamente all'inchiesta compilando integralmente il questionario e accettando la visita di verifica.
(31)
La Commissione ha constatato che gli USA rispondevano ai criteri previsti per essere considerati un paese di riferimento adeguato, in considerazione dei quantitativi sufficientemente importanti venduti su quel mercato e della concorrenza significativa presente su quello stesso mercato, caratterizzato dalla produzione nazionale e dalle importazioni da altri paesi, segnatamente Cina, Italia e Francia. Inoltre gli USA non applicavano alcun dazio antidumping sul prodotto in esame.
(32)
Sulla scorta di quanto precede, si conclude in via provvisoria che gli USA costituiscono un paese di riferimento adeguato, conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
3.2. Metodo adottato per la determinazione del valore normale
3.2.1. Per la società cui è stato concesso il TEM
(33)
Per quanto concerne la società cui è stato concesso il TEM, la Commissione ha innanzitutto stabilito, a norma dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, se le vendite di gluconato di sodio secco effettuate durante il PI sul mercato interno ad acquirenti indipendenti fossero rappresentative, cioè se il loro volume totale corrispondesse ad almeno il 5 % del volume totale delle vendite cinesi del prodotto in esame effettuate all'esportazione nell'Unione.
(34)
Per i tipi di prodotto venduti dalla società sul mercato interno realizzando vendite complessive rappresentative, la Commissione ha successivamente individuato quelli identici o direttamente comparabili ai tipi di prodotto venduti all'esportazione nell'Unione.
(35)
Per ciascuno dei tipi venduti dal produttore esportatore sul mercato interno e risultati direttamente comparabili al tipo di gluconato di sodio secco venduto all'esportazione nell'Unione, la Commissione ha esaminato se le vendite sul mercato interno fossero sufficientemente rappresentative ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite sul mercato interno di un particolare tipo di prodotto sono state considerate sufficientemente rappresentative quando il volume del tipo di prodotto in questione venduto ad acquirenti indipendenti durante il periodo dell'inchiesta è stato pari o superiore al 5 % del volume totale del tipo di prodotto comparabile venduto all'esportazione nell'Unione.
(36)
Successivamente la Commissione ha esaminato se le vendite di gluconato di sodio secco effettuate sul mercato interno in quantità rappresentative fossero da ritenersi eseguite nell'ambito di normali operazioni commerciali a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata definita per ciascun tipo di prodotto la percentuale di vendite remunerative effettuate ad acquirenti indipendenti sul mercato interno nel periodo dell'inchiesta.
(37)
Se il volume delle vendite di un tipo di prodotto, venduto a un prezzo netto pari o superiore al costo di produzione, rappresentava oltre l'80 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto e se il prezzo medio ponderato per quel tipo di prodotto era pari o superiore al costo di produzione il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivo praticato sul mercato interno. Quest'ultimo è stato calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite, anche non remunerative, di quel tipo di prodotto realizzate sul mercato interno durante il PI.
(38)
Se il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava al massimo l'80 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto o se la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivo praticato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative di quel tipo di prodotto.
(39)
Dato che l'inchiesta ha dimostrato che le vendite sul mercato interno erano rappresentative ed erano effettuate nell'ambito di normali operazioni commerciali, il valore normale è stato pertanto determinato sulla base del prezzo effettivamente praticato sul mercato interno per tutte le transazioni durante il periodo dell'inchiesta.
3.2.2. Per la società cui è stato concesso il TI
(40)
In conformità all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per la Cina è stato determinato in base alle informazioni, sottoposte a verifica, comunicate dal produttore che ha collaborato del paese di riferimento. Le vendite del prodotto simile realizzate dal produttore statunitense sul mercato interno sono risultate rappresentative rispetto alle esportazioni del prodotto in esame nell'Unione effettuate dall'unico produttore esportatore cinese che ha collaborato.
(41)
È stato inoltre valutato se le vendite interne potessero considerarsi realizzate nel corso di normali operazioni commerciali, verificando la percentuale delle vendite remunerative ad acquirenti indipendenti. Il valore normale è stato pertanto determinato in base al prezzo effettivo di ciascun tipo di prodotto sul mercato interno, calcolando la media ponderata dei prezzi di tutte le vendite effettuate sul mercato interno durante il PI.
3.3. Prezzo all'esportazione
(42)
Atteso che tutte le vendite all'esportazione del prodotto in esame effettuate dai produttori esportatori che hanno collaborato erano destinate ad acquirenti indipendenti nell'Unione, il prezzo all'esportazione è stato calcolato in base ai prezzi realmente pagati o pagabili per il prodotto in esame nel corso del PI, secondo quanto disposto dall'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
3.4. Confronto
(43)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è stato effettuato allo stadio franco fabbrica.
(44)
Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che influiscono sui prezzi e sulla loro comparabilità, secondo quanto prescrive l'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. A tutte le società oggetto dell'inchiesta (i produttori esportatori che hanno collaborato e il produttore del paese di riferimento) sono stati riconosciuti, se giustificati e applicabili, adeguamenti per le differenze relative a spese di trasporto, nolo e assicurazione, imposte indirette, spese bancarie, costi di imballaggio, credito e commissioni.
4. Margini di dumping
(45)
Il margine di dumping della società cui è stato concesso il TEM è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all'esportazione, secondo quanto stabilito dall'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base.
(46)
Per la società cui è stato concesso il TI, la media ponderata del valore normale stabilita per il paese di riferimento è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all'esportazione nell'Unione, conformemente all'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base.
(47)
La media ponderata dei margini di dumping provvisori, espressa in percentuale del prezzo CIF franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, è la seguente:
Società
Margine di dumping provvisorio
Shandong Kaison Biochemical Co. Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
Per quanto riguarda tutti gli altri esportatori cinesi, la Commissione ha stabilito in primo luogo il livello di collaborazione. È stato effettuato un confronto tra il totale delle esportazioni indicate nelle risposte al questionario dai produttori esportatori che hanno collaborato e il totale delle importazioni dalla Cina desunto dalle statistiche di Eurostat sulle importazioni.
(49)
Considerata la scarsa collaborazione (56 %) e la mancanza di idonei dati Eurostat sui prezzi, visto che i dati disponibili comprendevano altri prodotti di prezzo elevato che non potevano essere scomputati con precisione, il margine antidumping per l'intero paese è stato calcolato utilizzando i dati contenuti nella denuncia, aggiornati fino al PI.
(50)
Su tale base il livello di dumping per l'intero paese è stato provvisoriamente fissato al 79,2 % del prezzo CIF frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto.
D. PREGIUDIZIO
1. Definizione di industria dell'Unione e di produzione dell'Unione
(51)
I gruppi industriali Jungbunzlauer (JBL) e Roquette Frères (RF) che hanno collaborato rappresentano il 100 % della produzione dell'Unione.
(52)
Si ritiene pertanto che tali produttori costituiscano l'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, e dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
(53)
Dal momento che l'industria dell'Unione comprende due soli produttori, tutti i dati numerici relativi a informazioni sensibili hanno dovuto essere presentati in forma indicizzata o come forchette di valori per motivi di riservatezza.
2. Consumo dell'Unione
(54)
Il consumo dell'Unione è stato calcolato sommando ai volumi delle vendite dell'industria UE sul mercato dell'Unione le importazioni nell'Unione quali risultano dai dati Eurostat. Dato che questi dati non comprendono solo il prodotto in esame ma anche alcuni prodotti diversi dal gluconato di sodio, sono stati apportati gli opportuni aggiustamenti ai dati Eurostat in modo da pervenire a una stima ragionevole del volume delle importazioni del prodotto in esame nell'Unione.
(55)
Il consumo sul mercato dell'Unione è aumentato del 12 % tra il 2005 e il 2007. Successivamente e fino al PI esso è diminuito del 21 %, scendendo al di sotto dei valori del 2005. Nel complesso il consumo è diminuito dell'8 % durante il periodo in esame.
Tabella 1
2005
2006
2007
2008
PI
Consumo dell'Unione (in tonnellate) Indice
100
106
112
104
91
Fonte: Volume rettificato delle importazioni, sulla base dei dati Eurostat e delle risposte ai questionari.
3. Importazioni nell'Unione dalla Cina
3.1. Volume e quota di mercato delle importazioni
(56)
Il volume delle importazioni dalla Cina è aumentato considerevolmente passando da 2 300 tonnellate circa nel 2005 a 4 000 tonnellate circa nel PI, con un incremento del 77 %; il picco di circa 5 300 tonnellate è stato toccato nel 2008. La corrispondente quota di mercato cinese è quasi raddoppiata, passando dal 12,8 % nel 2005 al 24,8 % nel PI. Giova osservare che la quota di mercato delle importazioni dalla Cina è salita al 28,6 % nel 2008 subito prima del PI per poi attestarsi sul 24,8 % nel PI.
Tabella 2
2005
2006
2007
2008
PI
Volume delle importazioni dalla Cina (in tonnellate)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Importazioni dalla Cina (in tonnellate) Indice
100
152
227
234
177
Quota di mercato della Cina (%)
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Quota di mercato della Cina (sotto forma di indice)
100
143
203
224
194
Fonte: Volume rettificato delle importazioni - dati Eurostat.
3.2. Prezzo di vendita unitario
(57)
I prezzi medi delle importazioni cinesi sono stati pari a 482 EUR la tonnellata nel 2005, sono poi aumentati regolarmente fino a 524 EUR la tonnellata nel 2008 per poi scendere a 502 EUR la tonnellata nel PI. Nel periodo in esame sono nel complesso aumentati del 4 %.
Tabella 3
2005
2006
2007
2008
PI
Prezzi delle importazioni dalla Cina (EUR/t)
482
511
514
524
502
Indice
100
106
107
109
104
Fonte: Prezzi all'importazione rettificati - dati Eurostat.
3.3. Sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
(58)
Ai fini dell'analisi del price undercutting, la media ponderata dei prezzi di vendita di ciascun tipo di prodotto praticati dall'industria dell'Unione nei confronti di acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione, adeguati al livello franco fabbrica, sono stati confrontati alla corrispondente media ponderata dei prezzi delle importazioni in esame, stabiliti su base CIF e debitamente adeguati per tenere conto dei dazi doganali e dei costi successivi all'importazione. Il confronto è stato effettuato al netto di sconti e riduzioni.
(59)
Secondo tale metodo, la differenza tra i suddetti prezzi, espressa in percentuale del prezzo medio ponderato dell'industria dell'Unione (franco fabbrica), ha evidenziato un margine di undercutting compreso tra il 13 % e il 29 %; i valori di undercutting più elevati riguardano i produttori esportatori che non hanno collaborato.
4. Situazione economica dell'industria dell'Unione
(60)
Conformemente all'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni oggetto di dumping sull'industria dell'Unione ha comportato una valutazione di tutti i fattori economici in grado di influire sulla situazione di tale industria durante il periodo in esame.
4.1. Capacità produttiva, produzione e utilizzo degli impianti
(61)
La capacità produttiva è aumentata del 4 % tra il 2005 e 2007, rimanendo poi stazionaria fino alla fine del periodo in esame.
(62)
La produzione del prodotto in esame è aumentata tra il 2005 e il 2007 per poi diminuire fino al PI. Complessivamente la produzione ha subito una contrazione del 12 % durante il periodo in esame. La produzione totale nel PI è stata compresa tra 30 000 e 40 000 tonnellate.
(63)
In seguito alla diminuzione dei volumi di produzione, l'utilizzo degli impianti si è ridotto del 15 % nel corso del periodo in esame.
Tabella 4
2005
2006
2007
2008
PI
Capacità di produzione Indice
100
100
104
104
104
Volume della produzione Indice
100
104
105
84
88
Utilizzo degli impianti Indice
100
104
101
81
85
Fonte: Risposte al questionario.
4.2. Volume delle vendite, quota di mercato e prezzi unitari medi nell'Unione
(64)
Il volume delle vendite del prodotto in esame effettuate dall'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione si è mantenuta su livelli più o meno stabili tra il 2005 e il 2007, per poi subire un calo di 13 punti percentuali. Durante il periodo in esame il volume delle vendite si è contratto del 21 %.
(65)
La quota di mercato dell'industria dell'Unione si è ridotta nel corso del periodo in esame, passando dal 74,9 % nel 2005 al 64,7 % nel periodo dell'inchiesta.
(66)
I prezzi di vendita medi applicati ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione sono diminuiti del 12 % nel periodo in esame. Tra il 2006 e il 2008 i prezzi medi di vendita sono rimasti relativamente stabili per poi diminuire del 9 % durante il PI.
Tabella 5
2005
2006
2007
2008
PI
Volume delle vendite Indice
100
104
99
86
79
Quota di mercato dell'industria dell'Unione
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indice
100
98
89
82
86
Prezzi medi Indice
100
97
97
97
88
Fonte: Risposte al questionario.
4.3. Scorte
(67)
Nel corso del periodo in esame le scorte sono diminuite del 37 %. Alla fine del PI, il livello delle scorte era compreso tra 1 000 e 5 000 tonnellate.
Tabella 6
2005
2006
2007
2008
PI
Scorte Indice
100
92
120
92
63
Fonte: Risposte al questionario.
4.4. Redditività, utile sul capitale investito e flusso di cassa
(68)
Le vendite del prodotto simile effettuate dall'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione sono state remunerative nel corso del periodo in esame, ma la redditività si è ridotta drasticamente tra il 2005 e il PI.
(69)
Gli investimenti, che pur sono proseguiti tra il 2005 e il 2007 con un calo nel 2006, hanno subito una drastica riduzione nel 2008 e nel corso del PI. In tutto il periodo in esame gli investimenti sono diminuiti del 76 %.
(70)
Analogo l'andamento dell'utile sul capitale investito derivante dalla produzione e dalla vendita del prodotto in esame: stabile tra il 2005 e il 2007 è diminuito nel 2008 e nel corso del PI.
(71)
Così come gli altri indicatori finanziari, il flusso di cassa generato dall'industria dell'Unione si è ridotto del 51 % durante il periodo in esame.
Tabella 7
2005
2006
2007
2008
PI
Redditività Indice
100
90
86
52
19
Investimenti Indice
100
61
140
16
24
Utile sul capitale investito Indice
100
100
100
60
21
Flusso di cassa Indice
100
92
20
106
49
Fonte: Risposte al questionario.
4.5. Occupazione, produttività e salari
(72)
L'occupazione è aumentata leggermente tra il 2005 e il 2007 per poi diminuire nel corso del 2008 e del PI. Nel periodo in esame l'occupazione si è ridotta del 13 %.
(73)
I salari, diminuiti del 6 % nel 2006, sono risaliti ai livelli del 2005 nel 2007 per poi aumentare nel 2008 e durante il PI. L'aumento dei salari nel corso del periodo in esame è stato del 10 %.
(74)
La produttività per addetto è rimasta stabile nel periodo in esame, con un aumento dell'1 % tra il 2005 e il PI.
Tabella 8
2005
2006
2007
2008
PI
Occupazione Indice
100
99
104
85
87
Salari Indice
100
94
100
104
110
Produttività Indice
100
104
101
99
101
Fonte: Risposte al questionario.
4.6. Crescita
(75)
Mentre il consumo nell'Unione è aumentato del 9 % nel periodo in esame, il volume delle vendite dell'industria dell'Unione è diminuito del 21 %. Per l'industria dell'Unione ciò si è tradotto in una perdita di 10 punti percentuali nella quota di mercato nel corso del periodo in esame.
4.7. Entità del margine di dumping
(76)
I margini di dumping relativi alla Cina, riportati nella sezione precedente, sono consistenti. Dati il volume e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping, l'incidenza dei margini di dumping non può essere considerata trascurabile.
5. Conclusione relativa al pregiudizio
(77)
La maggior parte degli indicatori di pregiudizio concernenti l'industria dell'Unione ha avuto un'evoluzione negativa nel corso del periodo in esame. Anche gli indicatori relativi ai risultati finanziari dell'industria dell'Unione, quali l'utile sul capitale investito, il flusso di cassa e la redditività, hanno registrato un'evoluzione negativa nel corso del periodo in esame.
(78)
L'inchiesta ha mostrato anche che durante il PI le importazioni a basso prezzo dalla Cina presentavano prezzi inferiori del 29 % a quelli dell'industria dell'Unione, il cui volume delle vendite e la cui quota di mercato si sono contratti.
(79)
Alla luce di quanto sopra esposto si conclude in via provvisoria che l'industria dell'Unione ha subito un pregiudizio notevole ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Introduzione
(80)
Conformemente all'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione europea ha esaminato se le importazioni in dumping di gluconato di sodio secco originario della Cina abbiano arrecato all'industria dell'Unione un pregiudizio tale da potersi definire notevole. I fattori noti diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che nello stesso periodo avrebbero potuto arrecare un pregiudizio all'industria dell'Unione, sono stati anch'essi esaminati in modo da evitare che l'eventuale pregiudizio provocato da questi altri fattori fosse attribuito alle importazioni oggetto di dumping.
2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(81)
Nel periodo in esame il volume delle importazioni a basso prezzo, in dumping, dalla Cina è aumentato del 77 %; ne è conseguito un aumento della quota di mercato delle importazioni cinesi sul mercato dell'Unione del 94 % nello stesso periodo. Il calo delle importazioni dalla Cina tra il 2008 e il PI, accompagnato da una riduzione della quota di mercato, non è giudicato rilevante in rapporto alla situazione complessiva osservata nel periodo in esame.
(82)
L'aumento delle importazioni dalla Cina durante il periodo in esame ha coinciso con un andamento negativo della maggior parte degli indicatori di pregiudizio per l'industria dell'Unione, che ha assistito a una contrazione delle vendite sul mercato dell'UE, sia in termini di volume che di valore, con conseguente riduzione di 10 punti percentuali della quota di mercato nel corso del periodo in esame, come illustrato al considerando 65. L'undercutting realizzato dalle importazioni cinesi oggetto di dumping ha impedito all'industria dell'Unione di mantenere le proprie posizioni di prezzo sul mercato UE. Ne è derivato un notevole calo della redditività a livelli inferiori a quelli occorrenti per effettuare i necessari investimenti.
(83)
Sulla base di quanto precede, si conclude in via provvisoria che le importazioni a basso prezzo, in dumping, dalla Cina, effettuate a prezzi notevolmente inferiori a quelli dell'industria dell'Unione durante il periodo in esame, hanno avuto un ruolo determinante nel pregiudizio subito dall'industria dell'Unione, e ciò si riflette nella sua cattiva situazione finanziaria e nel peggioramento di altri indicatori di pregiudizio durante il periodo in esame, nonché nella riduzione della quota di mercato.
3. Effetto di altri fattori
3.1. Importazioni da altri paesi terzi
(84)
Le importazioni da altri paesi terzi non interessati dalla presente inchiesta sono diminuite del 23 % nel periodo in esame con conseguente contrazione di due punti percentuali della quota di mercato nello stesso periodo. Il prezzo di queste importazioni è cresciuto del 102 % nel corso del periodo in esame.
(85)
L'andamento dei prezzi e dei volumi delle importazioni provenienti da altri paesi terzi è stato il seguente nel periodo in esame:
Tabella 9
Altri paesi terzi
2005
2006
2007
2008
PI
Volume totale delle altre importazioni (in tonnellate)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indice
100
71
68
84
77
Prezzo medio delle altre importazioni (EUR/tonnellata)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indice
100
140
143
184
202
Fonte: Dati Eurostat rettificati.
(86)
Il volume delle importazioni da altri paesi terzi è diminuito del 23 % nel periodo in esame, mentre il loro prezzo è raddoppiato. Il prezzo delle importazioni da altri paesi terzi si è mantenuto a livelli notevolmente superiori ai prezzi di vendita dell'industria dell'Unione durante tutto il periodo in esame. Stante quanto precede, si conclude in via provvisoria che le importazioni provenienti da altri paesi non hanno interrotto il nesso di causalità tra il dumping constatato e il pregiudizio notevole causato all'industria dell'Unione dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla Cina.
3.2. Andamento delle esportazioni dell'industria dell'Unione
(87)
Nel periodo in esame le vendite all'esportazione dell'industria dell'Unione sono diminuite del 10 % e i prezzi sono aumentati dell'8 %.
(88)
Stante quanto precede, si ritiene che le vendite all'esportazione dell'industria dell'Unione ad altri paesi terzi non siano state tali da poter interrompere il nesso di causalità tra le importazioni in dumping dalla Cina e il pregiudizio notevole subito dall'industria dell'Unione.
3.3. Uso vincolato del prodotto (uso captive)
(89)
Nel periodo in esame l'uso vincolato da parte dell'industria dell'Unione è aumentato del 56 %, come evidenziato dalla tabella che segue:
Tabella 10
2005
2006
2007
2008
PI
Uso interno Indice
100
126
115
148
156
Fonte: Risposte al questionario.
(90)
Va tuttavia rilevato che l'industria dell'Unione aveva ancora una capacità inutilizzata compresa tra 10 000 e 20 000 tonnellate. Questo significa che il riorientamento della produzione verso l'uso interno può essere visto come una risposta d'impresa alle importazioni in dumping dalla Cina, visto che può risultare più remunerativo produrre prodotti derivati in considerazione del basso livello del prezzo del gluconato di sodio. Il fatto che esista ancora una notevole capacità inutilizzata per la produzione di gluconato di sodio indica che l'industria dell'Unione non intende riorientare definitivamente la produzione verso i prodotti derivati, la cui fabbricazione può essere vista come una misura difensiva di fronte alle importazioni in dumping.
(91)
Si ritiene pertanto che il maggiore uso interno non abbia interrotto il nesso di causalità tra le importazioni in dumping dalla Cina e il pregiudizio notevole subito dall'industria dell'Unione.
3.4. Andamento del consumo nell'UE
(92)
Il consumo nell'UE è diminuito del 9 % nel periodo in esame e ciò può essere interpretato come una conseguenza del rallentamento economico in atto. Si è quindi analizzato se il calo dei consumi potesse aver avuto un effetto sulla situazione di pregiudizio dell'industria dell'Unione.
(93)
Il volume delle vendite dell'industria dell'Unione ha subito però una contrazione molto maggiore (21 %) a fronte di un incremento del 77 % delle importazioni cinesi nello stesso periodo. Quanto alla quota di mercato, si osserva un andamento analogo: la quota di mercato dell'industria dell'Unione si è ridotta di circa 10 punti percentuali, mentre quella delle importazioni cinesi è quasi raddoppiata, passando dal 12,8 % nel 2005 al 24,9 % nel PI.
(94)
Stante quanto precede, si conclude in via provvisoria che la diminuzione del consumo nell'UE non può di per sé essere considerata una causa in grado di interrompere il nesso di causalità tra le importazioni in dumping dalla Cina e il pregiudizio notevole subito dall'industria dell'Unione.
4. Conclusioni in merito al nesso di causalità
(95)
Dall'analisi che precede emergono un forte incremento del volume e della quota di mercato delle importazioni in dumping originarie della Cina nel periodo in esame e un significativo processo di undercutting. L'incremento della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo provenienti dalla Cina è coincisa con una diminuzione della quota di mercato dell'industria dell'Unione che, unita alla pressione al ribasso esercitata sui prezzi, ha provocato un peggioramento della situazione dell'industria dell'Unione nel periodo in esame. Dall'esame degli altri fattori che avrebbero potuto arrecare un pregiudizio all'industria dell'Unione è invece emerso che nessuno di essi avrebbe potuto avere un impatto negativo rilevante.
(96)
In base all'analisi che precede, che ha debitamente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti che incidono sulla situazione dell'industria dell'Unione dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni in dumping, si conclude in via provvisoria che le importazioni dalla Cina hanno causato all'industria dell'Unione un pregiudizio notevole ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
F. INTERESSE DELL'UNIONE
1. Osservazione preliminare
(97)
In conformità all'articolo 21 del regolamento di base, la Commissione europea ha esaminato se, nonostante le conclusioni relative al dumping pregiudizievole, vi fossero fondati motivi per concludere che l'istituzione di misure antidumping nel caso di specie non fosse nell'interesse dell'Unione. La determinazione dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione degli interessi di tutte le parti coinvolte, e cioè dell'industria dell'Unione, degli importatori e degli utilizzatori del prodotto in esame.
2. Industria dell'Unione
2.1. Effetti dell'istituzione/non istituzione delle misure sull'industria dell'Unione
(98)
Come in precedenza illustrato, il pregiudizio derivante dalle importazioni in dumping si è concretizzato in una notevole riduzione del volume e dei prezzi delle vendite, con conseguente peggioramento della situazione dell'industria dell'Unione. In seguito all'istituzione dei dazi antidumping, si prevede un aumento dei quantitativi e dei prezzi del gluconato di sodio secco venduto dall'industria dell'Unione: ciò consentirebbe all'industria dell'Unione di conseguire un livello di redditività accettabile.
(99)
Si ritiene che l'istituzione di misure ristabilirebbe una concorrenza equa sul mercato. È opportuno rilevare che il calo degli utili dell'industria dell'Unione deriva dalla sua difficoltà a reggere la concorrenza delle importazioni a basso prezzo, in dumping, originarie della Cina. L'introduzione di misure antidumping dovrebbe consentire all'industria dell'Unione di recuperare almeno una parte della quota di mercato perduta, ripercuotendosi positivamente sulla sua redditività.
(100)
Un ulteriore peggioramento della situazione dell'industria dell'Unione è probabile qualora non venissero istituite le misure antidumping. L'effetto al ribasso sui prezzi esercitato dalle importazioni in dumping continuerebbe a vanificare tutti gli sforzi dell'industria dell'Unione volti, in particolare, a recuperare un livello di redditività sufficiente. La mancata adozione di misure comprometterebbe l'esistenza a lungo termine dell'industria dell'Unione.
(101)
Per concludere, le misure dovrebbero dare all'industria dell'Unione la possibilità di riprendersi dagli effetti del dumping pregiudizievole accertato nel quadro dell'inchiesta.
3. Importatori/operatori commerciali
(102)
È stato inviato un questionario a cinque importatori, nessuno dei quali ha collaborato all'inchiesta.
(103)
In questo contesto la Commissione conclude in via provvisoria che l'eventuale effetto delle misure antidumping non avrà presumibilmente ripercussioni notevoli sugli importatori/operatori commerciali.
4. Utilizzatori
(104)
È stato inviato un questionario a 23 utilizzatori. Solo quattro hanno però collaborato all'inchiesta e di questi solo tre usavano e importavano direttamente il prodotto in esame dalla Cina. Le importazioni dirette dei tre utilizzatori che hanno collaborato hanno rappresentato il 10 % del totale delle importazioni di gluconato di sodio secco dalla Cina durante il PI. Il quarto utilizzatore che ha collaborato non utilizzava il prodotto in esame importato dalla Cina.
(105)
Questi quattro utilizzatori, ubicati in Germania, Francia e nel Regno Unito, operano nell'industria chimica, producono un'ampia gamma di prodotti, per alcuni dei quali il gluconato di sodio è una materia prima. In media il gluconato di sodio non incide in maniera significativa sui costi di produzione. In generale, ipotizzando che gli aumenti di prezzo non possano essere traslati sul consumatore finale, si è valutato che l'effetto massimo del dazio antidumping proposto sarebbe molto contenuto. Va altresì rilevato che i prodotti nei quali è impiegato il gluconato di sodio rappresentano meno del 5 % del fatturato complessivo di queste società.
(106)
Stante quanto precede, si conclude in via provvisoria e sulla base delle informazioni fornite che l'eventuale effetto delle misure antidumping non avrà presumibilmente ripercussioni notevoli sugli utilizzatori.
5. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(107)
Tenuto conto di quanto precede, si conclude in via provvisoria che non sussistono fondati motivi che si oppongono all'istituzione di dazi antidumping nel caso di specie.
G. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(108)
Alla luce delle conclusioni raggiunte in merito al dumping, al conseguente pregiudizio, al nesso di causalità e all'interesse dell'Unione, si ritiene opportuna l'istituzione di misure provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping arrechino un ulteriore pregiudizio all'industria dell'Unione.
(109)
Per stabilire il livello delle misure, si è tenuto conto dei margini di dumping accertati e dell'aliquota del dazio necessaria per eliminare il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(110)
Nel calcolare l'aliquota del dazio necessaria a eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole si è ritenuto che le misure dovessero essere tali da consentire all'industria dell'Unione di coprire i costi di produzione e di realizzare un profitto al lordo delle imposte pari a quello che potrebbe essere ragionevolmente realizzato da un'industria di questo tipo operante nel settore in normali condizioni di concorrenza, cioè in assenza di importazioni oggetto di dumping sulle vendite del prodotto simile nell'Unione. Vistane la congruità, è stato per questo impiegato il margine di profitto al lordo delle imposte invocato nella denuncia.
(111)
Su tale base è stato calcolato un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile per l'industria dell'Unione. Il prezzo non pregiudizievole è stato ottenuto sommando ai costi di produzione il citato margine di utile.
(112)
La necessaria maggiorazione di prezzo è stata quindi determinata in base al confronto fra la media ponderata adeguata del prezzo all'importazione, utilizzata per i calcoli dell'undercutting, e la media ponderata del prezzo non pregiudizievole del prodotto simile venduto dall'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione. L'eventuale differenza risultante da tale confronto è stata poi espressa come percentuale del valore totale CIF all'importazione.
(113)
Quanto al calcolo del livello di eliminazione del pregiudizio a livello nazionale per tutti gli altri produttori esportatori cinesi, è opportuno ricordare che il grado di collaborazione è stato basso. Il margine di pregiudizio è stato pertanto calcolato utilizzando i dati contenuti nella denuncia aggiornati fino al PI.
2. Misure provvisorie
(114)
Alla luce di quanto precede, sulle importazioni originarie della Cina è opportuno istituire a norma dell'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base dazi antidumping provvisori a un livello corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio, conformemente al principio del dazio inferiore.
(115)
Sono pertanto proposti i seguenti dazi antidumping:
Società
Margine di eliminazione del pregiudizio
Margine di dumping
Aliquota del dazio antidumping
Shandong Kaison Biochemical Co. Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Tutte le altre società
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Le aliquote del dazio antidumping applicate a titolo individuale alle società specificate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano pertanto la situazione constatata durante l'inchiesta per le società interessate. Queste aliquote del dazio (diversamente dal dazio unico per l'intero paese, applicabile a «tutte le altre società») sono quindi applicabili esclusivamente alle importazioni di prodotti originari del paese interessato e fabbricati da tali società, cioè dalle specifiche persone giuridiche espressamente citate. Le importazioni dei prodotti fabbricati da qualsiasi altra società la cui denominazione sociale, completa di indirizzo, non sia espressamente citata nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(117)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali del dazio antidumping (ad esempio in seguito a un cambiamento della denominazione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione (3) complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l'indicazione delle eventuali modifiche delle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all'esportazione e collegate ad esempio al cambiamento della denominazione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se necessario, il regolamento sarà opportunamente modificato mediante l'aggiornamento dell'elenco delle società che beneficiano delle aliquote di dazio individuali.
(118)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, l'aliquota del dazio residuo dovrà essere applicata non soltanto ai produttori esportatori che non hanno collaborato ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l'Unione durante il PI.
3. Monitoraggio speciale
(119)
Nel caso di specie, al fine di ridurre al minimo i rischi di elusione dovuti alle grandi differenze tra le aliquote del dazio si ritiene necessaria l'adozione di misure speciali volte a garantire la corretta applicazione dei dazi antidumping, quali di seguito enunciate.
(120)
Queste misure prevedono la presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti illustrati nell'allegato del presente regolamento, nonché l'assoggettamento delle importazioni non accompagnate da una fattura di questo tipo al dazio antidumping residuo applicabile a tutti gli altri esportatori.
(121)
Qualora dopo l'istituzione delle misure in esame si registri un notevole incremento del volume delle esportazioni delle società che beneficiano di aliquote del dazio individuali più basse, tale aumento potrebbe essere considerato di per sé come una modificazione della configurazione degli scambi dovuta all'istituzione di misure ai sensi dell'articolo 13, paragrafo 1, del regolamento di base. In tali circostanze e in presenza delle necessarie condizioni, può essere avviata un'inchiesta antielusione. Nell'ambito dell'inchiesta si potrà tra l'altro esaminare la necessità di sopprimere le aliquote del dazio individuali e istituire quindi un dazio unico per l'intero paese.
H. DISPOSIZIONE FINALE
(122)
A fini di una sana gestione è necessario fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate entro il termine specificato nell'avviso di apertura possano presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite. È inoltre opportuno precisare che le conclusioni relative all'istituzione di dazi antidumping elaborate ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate in vista dell'adozione di eventuali dazi definitivi,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di gluconato di sodio secco, numero CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 e numero di registro CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, attualmente classificato al codice NC ex 2918 16 00 (codice TARIC 2918160010) originario della Repubblica popolare cinese.
2. Le aliquote del dazio antidumping, applicabili al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sottoelencate, sono le seguenti:
Società
Dazio
Codice addizionale TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co. Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Tutte le altre società
53,4 %
A999
3. L'applicazione delle aliquote di dazio individuali stabilite per le società citate al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti indicati nell'allegato. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l'aliquota del dazio applicabile a tutte le altre società.
4. L'immissione in libera pratica nell'Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
5. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Fatte salve le disposizioni dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
A norma dell'articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono comunicare le loro osservazioni in merito all’applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L'articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 3 maggio 2010.