ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. srpna 2010
o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/690/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí K(2008) 4753 v konečném znění (1), kterým Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, a rozhodnutí K(2008) 6371 v konečném znění (2), kterým rozšířila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. C 40/2008 (ex N 163/2008),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008.
(2)
Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008.
(3)
Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
(4)
Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010.
II. POPIS
II.1 Příjemci: PZL Hydral a PZL Wrocław
(5)
Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost.
(6)
V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu - ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců.
(7)
V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků.
(8)
Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral.
(9)
Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.
Tabulka 1
Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2004
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
3 917 321,00
30.12.2004
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
801 332,00
30.12.2004
nedokončená výroba
věcný příspěvek
1 251 352,00
30.12.2004
materiály
věcný příspěvek
251 719,00
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
138 516,44
30.11.2006
materiály
věcný příspěvek
679 915,73
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 186 803,54
30.11.2006
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
290 268,95
20.6.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
prodej
1 250 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 293 600,00
21.-23.12.2008
nedokončená výroba
prodej
5 230 644,91
27.3.2008
materiály
prodej
2 985 631,15
10.3.2009
materiály
prodej
304 294,33
(10)
Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.
Tabulka 2
Převod nemovitého majetku (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
věcný příspěvek
8 337 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
prodej
10 309 508,56
(11)
Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław.
(12)
Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami.
(13)
Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN.
(14)
V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm.
(15)
PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce.
(16)
PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:
-
výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3);
-
výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení;
-
výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení.
(17)
Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:
-
osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM).
(18)
Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996-2000 a v roce 2000 na období 2001-2006.
(19)
Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:
-
pokyny ministra - vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996-2000;
-
pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001-2006;
-
zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4);
-
nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5);
-
nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6);
-
nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7);
(20)
Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů.
(21)
Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W-3, Mi-2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W-3 a Mi-2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou.
(22)
Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO.
(23)
Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů.
(24)
Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance.
II.2 Finanční potíže PZL Hydral
(25)
Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998.
(26)
Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance […] (8) a bance […].
(27)
Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.
Tabulka 3
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Úroky
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Celkem
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabulka 4
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Úroky
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Celkem
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva.
(29)
Když měla společnost PZL Hydral v období 1998-2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.
Tabulka 5
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabulka 6
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabulka 7
Zákonná úroková sazba
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost […] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu.
(31)
Banka […] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004.
(32)
Banka […] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s […] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných […] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11).
(33)
V listopadu 2006 banka […] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán.
(34)
Banka […] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.
(35)
Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12).
(36)
V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) - Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.
Tabulka 8
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Úrok
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Celkem
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabulka 9
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Úrok
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Celkem
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabulka 10
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav - Psie Pole (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Úrok (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Celkem
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabulka 11
Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Úrok
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Celkem
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabulka 12
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Úrok
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Celkem
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabulka 13
Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Úrok
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Celkem
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabulka 14
Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Úrok
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Celkem
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.
Tabulka 15
Úroková míra u daňových nedoplatků (14)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.
Tabulka 16
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
2
1999
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
3
2000
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
4
2001
28 660 990,95 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN
Tabulka 17
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
9
2006
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
10
2007
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 18
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
celková výše hypoték
4
2001
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
6
2003
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
7
2004
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
8
2005
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
9
2006
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
10
2007
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 19
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
2
1999
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
3
2000
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
4
2001
945 962,80 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
7
2004
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
9
2006
12 589 452,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN
Tabulka 20
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
6
2003
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
7
2004
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
8
2005
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
9
2006
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
10
2007
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
(39)
Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.
(40)
Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.
(41)
Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.
Tabulka 21
Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997-2009)
Rok
Splacené veřejné závazky
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000,00 PLN
Celkem
87 846 336,84 PLN
(42)
V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).
(43)
Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.
II.3 PZL Hydral jako společnost v obtížích
(44)
Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998-2009.
Tabulka 22
Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Příjem z čistého prodeje
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Zisk (ztráta) z prodeje
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Čistý zisk (ztráta) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Aktiva celkem
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Vlastní kapitál (záporná hodnota)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Dlouhodobé závazky a rezervy
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN.
(46)
Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.
II.4 PZL Wrocław jako společnost v obtížích
(47)
Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN.
(48)
Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši […] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě […], což činí celkem […].
(49)
Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.
(50)
V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na […] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na […]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o […] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.
(51)
Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN.
(52)
Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.
II.5 Plán restrukturalizace a privatizace
(53)
Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.
(54)
V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.
(55)
Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.
(56)
Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci […]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností […] (dále jen „[…]“ či „investor“).
(57)
V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s […], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši […]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti […] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost […] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost […] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti […] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti […]. Od listopadu roku 2006 ale společnost […] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.
(58)
Podle polských orgánů se společnost […] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.
(59)
Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.
(60)
Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007-2010 (dále jen „plán“).
(61)
Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.
(62)
Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996-1998.
(63)
Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.
(64)
Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně […]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů.
(65)
Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:
-
evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav,
-
obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a […] % na konci roku 2007.
(66)
Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář).
(67)
Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně:
Metoda 1:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 2:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 3:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
(68)
Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:
-
finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) - viz níže uvedená tabulka 23;
-
diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC - Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a
-
předpoklad, že po období 2007-2011 se peněžní toky ustálí.
Tabulka 23
Různé scénáře zahrnuté do studie z roku 2007 (v tis. PLN)
Rok
2007
2008
2009
2010
2011
Umírněný scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007-2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany.
(70)
Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru.
(71)
Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši […] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit […] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN.
(72)
Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.
(73)
Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007-2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost […], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl […] s obratem […] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce.
(74)
Dne 31. ledna 2008 učinila společnost […] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci […] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost […] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla […] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o […].
(75)
Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 […]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na […]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře).
(76)
Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007-2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je […] nebo […]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).
Tabulka 24
Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)
Rok
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Náklady vlastního kapitálu (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Odhady budoucích peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odhady budoucích diskontních peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.
Tabulka 25
PZL Wrocław - metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN) (23)
Účetní hodnota
Čistá hodnota aktiv
Dlouhodobá aktiva
25 710
[…]
Oběžná aktiva
9 945
[…]
Závazky
18 350
[…]
Podrozvahové položky
0
[…]
Celkem
17 305
[…]
(78)
Upravená čistá hodnota aktiv je […], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly.
(79)
Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007.
(80)
Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti.
(81)
Po nabídce společnosti […] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za […]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností […].
(82)
Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností […]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany.
(83)
Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:
-
evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav;
-
postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN.
(84)
Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru.
(85)
Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností […] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem.
(86)
Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław.
(87)
Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností […] dvě dohody o operativním leasingu: […] a […]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala […] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek.
(88)
Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky).
(89)
V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost […] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize.
(90)
V důsledku odstoupení společnosti […] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly.
(91)
Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví.
(92)
Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky.
(93)
Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti […], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti […].
(94)
Dne 30. září 2008 předložila společnost […] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku […]. Společnost […] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v […] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně […], čistý zisk v roce 2009 nejméně […] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti […]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností […] nedošlo již k žádným dalším kontaktům.
(95)
V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost […], což je podnik […] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky […].
(96)
Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku […]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši […], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a […] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010.
(97)
Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany.
(98)
Podrobný popis jednání se společností […] lze nalézt v bodě VI.
II.6 Právní posouzení plánu restrukturalizace polskými orgány
(99)
Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN.
(100)
Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław.
(101)
Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost.
(102)
Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření.
III. POCHYBY VYJÁDŘENÉ KOMISÍ PŘI ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(103)
Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy:
(104)
Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci.
(105)
Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé.
(106)
Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory.
(107)
Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
(108)
V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem.
(109)
Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43-45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław.
(110)
Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34-37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace.
(111)
Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38-42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže.
IV. PŘIPOMÍNKY POLSKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(112)
Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi.
(113)
Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé.
(114)
Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele.
(115)
Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví.
(116)
Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá.
(117)
Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(118)
Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.
VI. UDÁLOSTI PO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ - REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(119)
Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností […] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil.
(120)
Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti […] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti […], ke které […] patří, poklesly o […] %, akcie […] o […] % a akcie […] o […] %.
(121)
Společnost […] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se […] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak […]. Tyto koeficienty byly potom použity na […]. Výsledek byl […].
(122)
V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost […] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat […] % plánovaných příjmů za období 2010-2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace.
(123)
Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši […] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota.
(124)
Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací.
(125)
ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:
-
úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław;
-
vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti […] za […] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral.
(126)
Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem.
(127)
Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci.
(128)
Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31).
(129)
Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty.
(130)
Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů.
(131)
Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení - 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství - 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole - 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav - 4,9 milionu PLN.
(132)
Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26.
(133)
Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za […], nemovitost BBCenter za […], parkoviště za […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za […], elektrárna (GSZ) za […], PZL Wrocław za […], slévárna za PLN […], menšinové podíly za […] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši […].
Tabulka 26
Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young
Veřejný věřitel
Celková výše závazků (33)
Výnos při scénáři úpadku
Výnos při scénáři prodeje aktiv
Úřad sociálního zabezpečení
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Finanční úřad Vratislav - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Městský úřad Vratislav
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Úřad Dolnoslezského vojvodství
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerstvo financí
24 050 232,71
-
500 000,00
Celkem
317 881 857,50
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %.
(135)
Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek.
(136)
Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:
-
splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá;
-
splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá;
-
částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady.
(137)
Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic.
(138)
Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek.
(139)
Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek.
(140)
V rámci jednání s […] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši […] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši […]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu.
(141)
Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř […] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek.
(142)
Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi.
(143)
Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN.
(144)
I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují […] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006-2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku.
(145)
Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006-2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva.
(146)
V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu.
(147)
Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu.
(148)
Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení.
(149)
Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN.
(150)
Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [ 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody).
(151)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN.
(152)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN.
(153)
Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998-2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
VII. PRAVOMOC KOMISE
(154)
Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004.
(155)
Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU.
(156)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(157)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(158)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(159)
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni.
(160)
Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU.
VIII. POSOUZENÍ
(161)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(162)
Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň.
(163)
V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně.
(164)
U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:
-
plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral;
-
vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007);
-
vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007-2010).
(165)
U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:
-
úvěr z roku 2007;
-
úvěr z roku 2008;
-
kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008.
(166)
Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław).
VIII.1 Zrušené kapitálové dotace PZL Hydral
(167)
Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel.
(168)
Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel.
VIII.2 Nevymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007)
(169)
Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů.
(170)
Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány.
(171)
V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998-2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující).
(172)
Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39).
(173)
Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení.
(174)
V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s […]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56).
(175)
Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral.
(176)
Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka […] a banka […], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28).
(177)
Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41).
(178)
Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky […] a banky […], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání.
(179)
Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54).
(180)
Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998-2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII.3 Splacení veřejných závazků PZL Hydral (2007-2010)
(181)
Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s […] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka […] a banka […], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral.
(182)
Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka […]) a v listopadu roku 2006 (banka […]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka […] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka […] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33).
(183)
Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:
-
PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas;
-
PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva;
-
PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků;
-
Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace.
(184)
V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007-2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133).
(185)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté.
(186)
Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů.
(187)
Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí.
(188)
Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40).
(189)
Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41).
(190)
Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami.
(191)
Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral.
(192)
Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka […] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka […] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %.
(193)
Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel.
(194)
Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv.
(195)
Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání.
(196)
Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas.
(197)
Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21).
(198)
Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace.
(199)
Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s […] a […] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace.
(200)
Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené […] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96).
(201)
Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej […] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce.
(202)
Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34).
(203)
Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje.
(204)
Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189.
(205)
Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace.
(206)
Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134).
(207)
Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv.
(208)
Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou.
(209)
Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku […] výhodnější než scénář úpadku.
(210)
Zbývá určit, zda nabídka […] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti […] nebyly splněny, byla společnost […] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu.
(211)
Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII. 4 Opatření týkající se PZL Wrocław
(212)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43).
(213)
Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44).
(214)
Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl.
(215)
Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích.
(216)
Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši […] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku […]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.
(217)
ARP zohlednila probíhající jednání s […] (viz bod 74).
(218)
Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila.
(219)
Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66).
(220)
Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši […] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně […] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN.
(221)
Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů.
(222)
Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy […] % podílů (viz bod 65).
(223)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(224)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny.
(225)
Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši […] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87).
(226)
Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s […] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s […], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena.
(227)
Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany.
(228)
Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí.
(229)
Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou.
(230)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(231)
Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189.
(233)
Komise především konstatuje, že nabídka […] z roku 2009 […] byla o […] nižší než nabídka […] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany.
(234)
Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než […] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny.
(235)
Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52).
(236)
Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení.
(237)
Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189.
(238)
Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava […] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová.
(240)
Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy.
(241)
Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN.
(242)
V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN.
(243)
Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů.
(244)
Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou.
(245)
Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí.
(246)
Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN.
(247)
V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než […] nabídl ARP zaplatit [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. ZÁVĚR
(249)
Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným.
(250)
Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(251)
Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN vzhledem k tomu, že Polsko vzalo zpět své oznámení a nebude v tomto projektu podpory pokračovat.
Článek 2
1. Částečné nevymáhání pohledávek v období 1998-2007, které měly polské veřejné orgány vůči společnosti PZL Hydral, a vyrovnání těchto dluhů v období od roku 2007 do roku 2010 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Úvěry poskytnuté ARP společnosti PZL Wrocław v roce 2007 (12,5 milionu PLN) a v roce 2008 (4 miliony PLN) nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3. Následný částečný odpis těchto úvěrů týkající se částky 17,2 milionu a provedený formou kapitalizace dluhu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 4. srpna 2010.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 4 agosto 2010
relativa agli aiuti di stato C 40/08 (ex N 163/08) cui la Polonia ha dato esecuzione a favore di PZL Hydral S.A.
[notificata con il numero C(2010) 5406]
(Il testo in lingua polacca è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2010/690/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea, in particolare l'articolo 108, paragrafo 2, primo comma,
visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l'articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
vista la decisione C(2008) 4753 definitiva (1) con la quale la Commissione ha avviato il procedimento di cui all'articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell'Unione europea e la decisione C(2008) 6371 definitiva (2) che estende il campo di applicazione del procedimento di cui all'articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell'Unione europea agli aiuti C 40/08 (ex N 163/08),
dopo aver invitato gli interessati a presentare osservazioni a norma delle disposizioni succitate,
considerando quanto segue:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Con lettera del 27 marzo 2008, le autorità polacche hanno notificato un piano di ristrutturazione per PZL Hydral S.A. (in appresso «PZL Hydral»). Con lettera del 6 maggio 2008, la Commissione ha richiesto ulteriori informazioni. Con lettera del 4 giugno 2008, le autorità polacche hanno richiesto la proroga del termine per fornire una risposta fino al 27 giugno 2008; la Commissione ha accolto la richiesta con lettera del 10 giugno 2008. Le autorità polacche hanno fornito ulteriori informazioni sul piano di ristrutturazione con lettera del 7 luglio 2008.
(2)
Il 10 settembre 2008 è stato avviato il procedimento di cui all'articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell'Unione europea (il procedimento di indagine formale). Il campo di applicazione del procedimento di indagine formale è stato successivamente esteso con una decisione adottata il 12 novembre 2008.
(3)
La Polonia ha presentato le sue osservazioni il 14 ottobre e il 22 dicembre 2008 e ulteriori informazioni il 7 aprile 2009. La Commissione non ha ricevuto osservazioni da parte di terzi.
(4)
Il 27 aprile e il 14 ottobre 2009 e il 12 febbraio 2010 si sono tenute riunioni con le autorità polacche. Il 18 dicembre 2009 la Commissione ha richiesto ulteriori informazioni. Si sono svolti vari scambi di e-mail tra la Commissione e le autorità polacche e queste ultime hanno fornito ulteriori informazioni tramite e-mail alle seguenti date: 20 ottobre 2009, 23 novembre 2009, 15 dicembre 2009, 13 gennaio 2010, 16 gennaio 2010, 9 febbraio 2010, 10 febbraio 2010, 26 febbraio 2010, 1o marzo 2010, 3 marzo 2010, 4 marzo 2010, 19 marzo 2010, 5 maggio 2010, 12 maggio 2010, 20 maggio 2010, 28 maggio 2010, 3 giugno 2010, 4 giugno 2010, 7 giugno 2010, 8 giugno 2010, 9 giugno 2010, 17 giugno 2010, 23 giugno 2010, 24 giugno 2010, 28 giugno 2010, 7 luglio 2010, 8 luglio 2010, 9 luglio 2010, 12 luglio 2010 e 13 luglio 2010.
II. DESCRIZIONE
II.1. I beneficiari: PZL Hydral e PZL Wrocław
(5)
PZL Hydral è stata costituita nel 1946 come impresa di Stato. Attualmente è una grande impresa che fino al 2008 era specializzata nella produzione di sistemi idraulici industriali per usi civili e militari, nella progettazione, fabbricazione e manutenzione di dispositivi idromeccanici elettronici di regolazione del carburante per motori aeronautici di tutti i tipi, di sistemi di controllo idraulici per aerei e di sistemi di propulsione idraulica per elicotteri. Dal 2008 PZL Hydral opera come società madre di un gruppo e non svolge più attività industriali proprie.
(6)
Nel 2003 l'agenzia per lo sviluppo industriale (in appresso «ARP») ha acquisito l'80,94 % delle azioni di PZL Hydral (1 284 686 azioni) dal Tesoro. Ulteriori cessioni di azioni dal Tesoro all'ARP hanno avuto luogo nel 2005 (499 103 azioni), - e ciò ha comportato un aumento della quota di partecipazione dell'ARP fino all'87,39 % - nel 2007 (64 374 azioni), con un aumento della quota di partecipazione fino al 90,54 %, e il 12 gennaio 2010 (38 399 azioni), con un aumento della quota di partecipazione fino al 92,42 %. Ognuna di tali operazioni è stata effettuata al prezzo simbolico di 1 zloty polacco (PLN). Dal 12 gennaio 2010 l'ARP detiene 18 886 562 azioni con un valore nominale di 18 865 620 PLN. Il resto delle azioni (7,58 %), con un valore nominale di 1 547 210 PLN, è attualmente di proprietà dei dipendenti.
(7)
Nel 2007 PZL Hydral controllava le seguenti filiali: Zakład Odlewniczy «Hydral» Sp. z o.o., la cui principale attività consiste in stampaggio, fusione, lavorazione e trattamento di parti in acciaio; Zakład Cieplowniczy Term «Hydral» Sp. z o.o., che produce e vende energia termica; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki «Hydral» Sp. z o.o., che produce valvole e distributori idraulici, lavora materiale metallico e fornisce servizi di riparazione per impianti e macchinari idraulici, e PZL Wrocław Sp. z o.o. (in appresso «PZL Wrocław»). PZL Hydral controllava inoltre altre due imprese, attualmente in fase di liquidazione. Alla fine del 2006 il gruppo nel complesso aveva 795 dipendenti.
(8)
PZL Wrocław è stata costituita nel 2004 come filiale interamente controllata da PZL Hydral per creare una società operativa che avrebbe acquisito il ramo operativo di PZL Hydral, consentendo quindi a quest'ultima di agire come holding e di gestire il processo di ristrutturazione del gruppo PZL Hydral.
(9)
Una parte delle attività di PZL Wrocław è stata trasferita da PZL Hydral a PZL Wrocław mediante un conferimento in natura al capitale di PZL Wrocław o una vendita al valore contabile risultante dalle scritture contabili di PZL Hydral nel 2004, come riportato nella tabella 1.
Tabella 1
Trasferimento di attività mediante conferimento in natura o vendita (in PLN)
Data del trasferimento
Tipo di attività
Metodo di trasferimento (vendita/conferimento in natura)
Valore contabile delle attività
30.12.2004
attività fisse - mobili
conferimento in natura
3 917 321,0
30.12.2004
attività immateriali
conferimento in natura
801 332,0
30.12.2004
lavori in corso
conferimento in natura
1 251 352,0
30.12.2004
materiali
conferimento in natura
251 719,0
30.11.2006
attività fisse - mobili
conferimento in natura
138 516,44
30.11.2006
materiali
conferimento in natura
679 915,73
30.11.2006
attività fisse - mobili
conferimento in natura
1 186 803,54
30.11.2006
attività immateriali
conferimento in natura
290 268,95
20.6.2007
attività fisse - mobili
vendita
1 250 000,0
30.12.2007
attività fisse - mobili
conferimento in natura
1 293 600,0
21/23.12.2008
lavori in corso
vendita
5 230 644,91
27.3.2008
materiali
vendita
2 985 631,15
10.3.2009
materiali
vendita
304 294,33
(10)
Le attività materiali che PZL Wrocław ha acquisito da PZL Hydral sono state trasferite come conferimento in natura al capitale di PZL Wrocław o mediante una vendita, come indicato nella tabella 2. In entrambi i casi, il valore dell'operazione si è basato sulla valutazione di un esperto indipendente. Quando sono state trasferite, le attività fisse menzionate erano già gravate da ipoteche su immobili a favore dei seguenti creditori pubblici: l'ente di previdenza sociale, l'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia e il consiglio comunale di Breslavia per un importo di 142,558 milioni di PLN.
Tabella 2
Trasferimento di immobili (in PLN)
Data del trasferimento
Tipo di attività
Metodo di trasferimento (vendita/conferimento in natura)
Valore contabile delle attività
30.12.2007
attività fisse - immobili
conferimento in natura
8 337 000,0
30.12.2007
attività fisse - immobili
vendita
10 309 508,56
(11)
Il 31 dicembre 2007 PZL Hydral ha trasferito a PZL Wrocław fondi con un valore nominale di 918 900 PLN mediante un conferimento al capitale di PZL Wrocław.
(12)
Il resto delle attività trasferite da PZL Hydral a PZL Wrocław tra il 17 gennaio 2006 e il 27 aprile 2010 è stato venduto al valore contabile e consisteva in beni in fase di costruzione privi di ipoteche di qualsiasi tipo che sono stati oggetto di numerosi trasferimenti.
(13)
Il valore complessivo delle attività trasferite da PZL Hydral a PZL Wrocław tra il 2004 e il 2010 è pari a 44 708 791,02 PLN.
(14)
Nel 2008 sono stati trasferiti 559 dipendenti da PZL Hydral a PZL Wrocław e nel 2009 ne sono stati trasferiti 37.
(15)
PZL Wrocław produce componenti per aerei utilizzati dalle forze armate polacche (fino alla fine del 2007 questa produzione era effettuata da PZL Hydral) e fornisce servizi che comprendono la manutenzione e la riparazione di apparecchiature utilizzate dall'esercito polacco. I prodotti militari sono sottoposti a una certificazione specifica per il tipo di prodotto conformemente ai requisiti tecnici delle forze armate polacche. In ogni fase della produzione vengono forniti singoli documenti e tali prodotti (e i servizi di manutenzione ad essi associati) vengono controllati da un rappresentante militare che lavora presso l'impresa.
(16)
Attualmente PZL Wrocław opera sulla base dell'autorizzazione n. B-007/2007 concessa dal ministero dell'Interno e dell'Amministrazione il 17 gennaio 2007 per lo svolgimento di attività economiche nei seguenti settori:
-
produzione e commercializzazione di dispositivi per il lancio di munizioni per allarme, di segnalazione o a gas, secondo quanto definito al paragrafo 8 (tipi di armi e munizioni), dell'appendice n. 1, del regolamento del Consiglio dei ministri del 3 dicembre 2001 sui tipi di armi e munizioni e nell'elenco dei prodotti e delle tecnologie destinati ai militari e alla polizia per la cui produzione e commercializzazione è necessaria un'autorizzazione (3);
-
produzione e commercializzazione di prodotti per le forze militari e di polizia secondo quanto definito alla voce «WT V» e di parti e componenti di prodotti secondo quanto definito alle voci «WT II», «WT III» e «WT XIV» (paragrafi 1-4 e 7-10), dell'appendice n. 2 (elenco di prodotti e tecnologie per le forze militari e di polizia per la cui produzione e commercializzazione è necessaria un'autorizzazione), del regolamento del Consiglio dei ministri menzionato in precedenza;
-
produzione e commercializzazione di apparecchiature per la fabbricazione di prodotti per le forze militari o di polizia e commercializzazione di tecnologia per la fabbricazione di prodotti intesi per tale scopo secondo quanto definito alla voce «WT XIII», dell'appendice n. 2 (elenco di prodotti e tecnologie per le forze militari e di polizia per la cui produzione e commercializzazione è necessaria un'autorizzazione), del regolamento del Consiglio dei ministri menzionato in precedenza.
(17)
PZL Wrocław è in possesso dei seguenti certificati:
-
certificato di conformità ai requisiti di ISO 9001:2000 rilasciato da Bureau Veritas certification;
-
certificato di conformità ai requisiti di AS9100-B rilasciato da Bureau Veritas certification;
-
certificato PART 21 che autorizza la produzione di accessori aeronautici in conformità ai requisiti della parte 21 delle disposizioni in vigore nel settore dell'aviazione rilasciato dall'ufficio polacco per l'aviazione civile;
-
certificato PART 145 per l'esecuzione della manutenzione tecnica di prodotti in conformità ai requisiti della parte 145 delle disposizioni in vigore nel settore dell'aviazione rilasciato dall'ufficio polacco per l'aviazione civile;
-
certificato NADCAP rilasciato dal Performance Review Institute per taluni processi particolari: trattamento termico (HT) controlli non distruttivi (NDT), processi chimici (CHP) e lavorazione mediante elettroerosione (EDM).
(18)
Le autorità polacche hanno informato la Commissione che la linea di produzione di PZL Hydral (e ora di PZL Wrocław) costituisce una parte importante del piano di sviluppo economico avviato dal governo polacco nel 1995 per il periodo 1996-2000 e nel 2000 per il periodo 2001-2006.
(19)
Inoltre, si fa esplicito riferimento a PZL Hydral o alle sue attività economiche in varie misure di attuazione e orientamenti del governo per il piano di sviluppo economico, come ad esempio:
-
orientamenti del ministro/responsabile dell'ufficio centrale di pianificazione del 30 gennaio 1995 relativi al piano di sviluppo economico per il periodo 1996-2000;
-
orientamenti del ministro dell'Economia del luglio 2000 relativi al piano di sviluppo economico centrale per il periodo 2001-2006;
-
legge del 23 agosto 2001 (4) relativa all'organizzazione delle attività a favore della difesa nazionale nelle imprese;
-
regolamento del Consiglio dei ministri del 24 giugno 2003 sulle infrastrutture di particolare rilevanza per la sicurezza e la difesa dello Stato e la loro protezione specifica (5);
-
regolamento del Consiglio dei ministri del 20 agosto 2004 che elenca le imprese di particolare rilevanza per l'economia e la difesa (6);
-
regolamento del Consiglio dei ministri del 9 novembre 2007 che elenca le imprese di particolare rilevanza per l'economia e la difesa (7).
(20)
Le imprese inserite in elenchi di questo tipo sono tenute a fornire dettagliate relazioni annuali sulla loro capacità di produzione per la difesa (quantità, profilo, valori) per consentire al ministero di garantire lo svolgimento dei compiti militari.
(21)
Le autorità polacche hanno informato la Commissione che le autorizzazioni e i certificati pertinenti (punti 16 e 17) consentono di fornire beni e servizi di specifica qualità a clienti particolari (imprese di particolare rilevanza per la difesa dello Stato e il ministero della Difesa). PZL Wrocław (PZL Hydral in passato) non fornisce soltanto componenti di sistemi idraulici, sistemi per carburante e sistemi di comando; le riparazioni dei sottogruppi installati sono determinanti per il funzionamento degli aerei in dotazione alle forze armate polacche (W-3, Mi-2, M28 Bryza e PZL 130 Orlik); le autorità polacche hanno anche sottolineato che W-3 e Mi-2 sono i principali elicotteri utilizzati dall'esercito polacco.
(22)
Gli articoli prodotti da PZL Hydral per l'uso da parte delle forze armate hanno il corrispondente codice NATO in base all'accordo di standardizzazione della NATO e la stessa impresa ha un codice NATO.
(23)
Come spiegato al punto 9 e seguenti, nel dicembre 2004 PZL Hydral ha trasferito attività a PZL Wrocław. Soltanto le attività trasferite il 30 dicembre 2007 (immobili) erano gravate da ipoteche a favore di creditori pubblici.
(24)
Le autorità polacche hanno confermato che da quando ha iniziato l'attività PZL Wrocław ha estinto tutti i suoi debiti nei confronti dei creditori pubblici entro i termini prescritti, compresi i contributi previdenziali e le imposte per i propri dipendenti.
II.2. Difficoltà finanziarie di PZL Hydral
(25)
PZL Hydral ha iniziato ad avere difficoltà a rimborsare i debiti ai propri creditori pubblici e privati nel 1998.
(26)
Alla fine del 1998, i debiti di PZL Hydral nei confronti di banche e fornitori privati erano pari a 90,4 milioni di PLN. La maggior parte di tali debiti era dovuta a due banche: Banca […] (8) e Banca […].
(27)
PZL Hydral doveva alla Banca […] 54 milioni di PLN alla fine del 1998 e nel novembre 2006 data in cui è stato concluso un accordo di ripianamento dei debiti, 86,4 milioni di PLN. Nel 2007 è stata finalmente soddisfatta la richiesta di rimborso. PZL Hydral doveva alla Banca […] 23 milioni di PLN alla fine del 1998. Tale debito aveva raggiunto i e 55,6 milioni di PLN nell'ottobre 2003 e nel 2004 è stata finalmente soddisfatta la richiesta di rimborso.
Tabella 3
Variazioni dell'importo totale dovuto da PZL Hydral a […] (migliaia di PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Capitale
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Interesse
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Totale
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabella 4
Variazioni dell'importo totale dovuto da PZL Hydral a […] (migliaia di PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Capitale
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Interesse
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Totale
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Queste banche private avevano una garanzia di primo grado (cfr. descrizione dettagliata ai seguenti punti 32 e 34) e avrebbero potuto facilmente recuperare i loro crediti sulla base di titoli esecutivi bancari. Il diritto bancario polacco (legge sul diritto bancario) del 1997 (9) prevede che le banche possono emettere titoli esecutivi sulla base dei propri dati o di altri documenti relativi a operazioni bancarie. Un titolo esecutivo bancario può servire come base per il recupero dopo l'imposizione da parte di un tribunale di una clausola di esecutività. Si tratta di una procedura molto più rapida rispetto a quella seguita nel caso di altri creditori, che devono rivolgersi al tribunale competente prima dell'esecuzione affinché venga emessa una decisione. Ciononostante, i creditori privati non hanno intrapreso alcuna azione di recupero coattivo; in altre parole, non hanno richiesto l'avvio di una procedura fallimentare contro PZL Hydral e non hanno intrapreso altre azioni per far valere i loro crediti sulle attività.
(29)
Quando PZL Hydral ha avuto difficoltà a rimborsare i propri prestiti nel periodo 1998-2006, in base al Codice civile le banche avrebbero potuto imporle un interesse legale a un tasso determinato dal Consiglio dei ministri, come indicato nella tabella 7. Tuttavia, anziché applicare tale interesse sistematicamente, talvolta hanno semplicemente imposto un interesse ai tassi indicati nella tabella 5 e nella tabella 6.
Tabella 5
Tassi di interesse applicati dalla Banca […] (prestiti in USD basati su LIBOR)
Anno
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabella 6
Tassi di interesse applicati da […] (prestiti in USD basati su LIBOR)
Anno
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,8
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabella 7
Tassi di interesse legale
Anno
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Le autorità polacche sostengono che le banche in questione ritenevano di poter ottenere una remunerazione maggiore se avessero contribuito al processo di ristrutturazione di PZL Hydral. Hanno seguito con estrema attenzione i negoziati con la prima impresa che ha manifestato interesse ad acquisire PZL Wrocław, vale a dire […] (cfr. punto 57 e seguenti). Le banche hanno controllato regolarmente la situazione economica di PZL Hydral sulla base delle sue relazioni finanziarie, di visite presso la sua sede e di analisi di mercato.
(31)
La Banca […] alla fine ha recuperato i crediti attraverso un accordo di ripianamento concluso nell'aprile 2003. Ha cancellato 51,6 milioni di PLN e ha accettato il rimborso di soli 4 milioni di PNL (7 %). Le cancellazioni di debiti derivanti dall'accordo di ripianamento sono state inserite nelle scritture contabili di PZL Hydral per l'esercizio finanziario 2004.
(32)
La Banca […] ha accettato tale regolarizzazione sulla base di una sua valutazione economica, nonostante le ipoteche di primo grado da essa detenute. In particolare, la banca ha assicurato il proprio credito stabilendo una garanzia di 13,7 milioni di PLN su immobili, acquisendo tutti i diritti di licenza e commerciali in base all'accordo di licenza concluso con […] riguardo alla produzione di impianti di condizionamento dell'aria per un valore di 1,2 milioni di USD (3 968 000 PLN circa) (10), trasferendo impianti e apparecchi forniti da […] in base all'accordo di licenza per un valore di 2,4 milioni di USD (7 938 000 PLN circa) e acquisendo i crediti derivanti dalla vendita di impianti di condizionamento dell'aria per un valore annuale minimo di 8 milioni di USD (26,5 milioni di PLN circa) (11).
(33)
Nel novembre 2006 la Banca […] ha concluso un accordo di ripianamento dei debiti per cancellare 86,4 milioni di PNL, accettando il rimborso di soli 11,5 milioni di PLN. Pertanto, PZL Hydral ha rimborsato in definitiva soltanto il 13 % del debito. Il resto, ossia 74,9 milioni di PLN, è stato cancellato.
(34)
La Banca […] ha accettato questo importo ridotto nonostante il fatto di avere una garanzia di primo grado sugli immobili più rilevanti dai quali dipendeva la maggior parte della produzione e nei quali erano ubicate le strutture amministrative. La garanzia era costituita in particolare da due ipoteche di primo grado sue due proprietà immobiliari per un importo totale di 19,75 milioni di PLN, un'ipoteca di primo grado su una linea tecnologica per la produzione di compressori per un importo di 20 milioni di PLN, un'acquisizione di crediti di primo grado nell'ambito di accordi di vendita di compressori per un valore di 20 milioni di PNL, un pegno registrato di primo grado su impianti e apparecchi con un valore totale di 2,8 milioni di PLN e accordi di trasferimento di primo grado per beni mobili per un valore pari rispettivamente a 2,65 milioni di PNL, 2,4 milioni di PLN, 0,56 milioni di PLN e 1,1 milioni di PLN. Inoltre, la garanzia era di natura tale da consentire a qualsiasi acquirente potenziale di continuare la produzione dopo l'acquisto; sarebbe anche stato possibile trasportare gli impianti complessivamente o come sottogruppi senza smontarli, qualora un acquirente potenziale avesse deciso di spostarli.
(35)
Dopo gli accordi con le banche, la garanzia sulle attività fisse è stata revocata. Ne è conseguito un miglioramento della posizione dei creditori pubblici rispetto a questa garanzia, dal momento che hanno ottenuto un grado più alto per quanto riguarda la priorità dei diritti registrati nei registri fondiari (12).
(36)
Nel 1998 i debiti dell'impresa nei confronti di creditori pubblici sulla base dei crediti di diritto pubblico (ossia i crediti dell'ente di previdenza sociale, dell'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia, l'ufficio delle imposte di Breslavia Psie Pole, l'ufficio regionale della Bassa Slesia, il consiglio comunale di Breslavia, il fondo statale per la riabilitazione dei disabili) erano pari a 29 milioni di PLN. Inoltre, il ministero delle Finanze vantava crediti di diritto privato per un importo di 9,4 milioni di PLN. Nelle tabelle 8, 9, 10, 11, 12, 13 e 14 è riportato l'andamento dei debiti nei confronti dei singoli creditori pubblici.
Tabella 8
Debiti di PLZ Hydral nei confronti dell'ente di previdenza sociale (migliaia di PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capitale
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Interesse
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Totale
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabella 9
Debiti di PLZ Hydral nei confronti dell'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia (migliaia di PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capitale
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Interesse
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Totale
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabella 10
Debiti di PLZ Hydral nei confronti dell'ufficio delle imposte di Breslavia Psie Pole (migliaia di PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capitale
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Interesse (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Totale
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabella 11
Debiti di PLZ Hydral nei confronti del consiglio comunale di Breslavia (migliaia di PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capitale
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Interesse
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Totale
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabella 12
Debiti di PLZ Hydral nei confronti dell'ufficio regionale della Bassa Slesia (migliaia di PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capitale
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Interesse
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Totale
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabella 13
Debiti di PLZ Hydral nei confronti del fondo statale per la riabilitazione dei disabili (migliaia di PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capitale
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Interesse
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Totale
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabella 14
Debiti di PLZ Hydral nei confronti del ministero delle Finanze (migliaia di PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Capitale
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Interesse
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Totale
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
I creditori pubblici hanno applicato i tassi di interesse di mora indicati nella tabella 15. È importante tenere presente che le tabelle da 8 a 14 tengono conto dei rimborsi parziali di importi e indicano il livello alla fine dell'anno; pertanto, l'interesse dovuto in un determinato anno non è direttamente legato al capitale, che può variare.
Tabella 15
Interesse sugli arretrati d'imposta (14)
Anno
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Oltre a calcolare gli interessi corrispondenti agli arretrati d'imposta, l'ente di previdenza sociale, l'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia, l'ufficio delle imposte di Breslavia Psie Pole, il consiglio comunale di Breslavia e l'ufficio regionale della Bassa Slesia hanno assicurato i propri crediti nei confronti di PZL Hydral registrando ipoteche sui suoi beni immobili. Le tabelle 16, 17, 18, 19 e 20 indicano le variazioni delle ipoteche sui beni di PZL Hydral detenute da tali creditori pubblici.
Tabella 16
Garanzie sui beni di PZL Hydral detenute dall'ente di previdenza sociale
Anno
Importo
Note
1
1998
21 996 411,92 PLN
importo totale delle ipoteche
2
1999
21 996 411,92 PLN
importo totale delle ipoteche
3
2000
21 996 411,92 PLN
importo totale delle ipoteche
4
2001
28 660 990,95 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,0 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 4 641 357,06 PLN
Tabella 17
Garanzie sui beni di PZL Hydral detenute dall'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia
Anno
Importo
Note
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
importo totale delle ipoteche
9
2006
5 692 649,25 PLN
importo totale delle ipoteche
10
2007
5 692 649,25 PLN
importo totale delle ipoteche
Tabella 18
Garanzie sui beni di PZL Hydral detenute dall'ufficio delle imposte di Breslavia Psie Pole
Anno
Importo
Note
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
importo totale delle ipoteche
4
2001
212 138,61 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
importo totale delle ipoteche
6
2003
212 138,61 PLN
importo totale delle ipoteche
7
2004
212 138,61 PLN
importo totale delle ipoteche
8
2005
212 138,61 PLN
importo totale delle ipoteche
9
2006
212 138,61 PLN
importo totale delle ipoteche
10
2007
212 138,61 PLN
importo totale delle ipoteche
Tabella 19
Garanzie sui beni di PZL Hydral detenute dal consiglio comunale di Breslavia
Anno
Importo
Note
1
1998
710 074,30 PLN
importo totale delle ipoteche
2
1999
710 074,30 PLN
importo totale delle ipoteche
3
2000
710 074,30 PLN
importo totale delle ipoteche
4
2001
945 962,80 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
importo totale delle ipoteche
7
2004
11 217 294,85 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
importo totale delle ipoteche
9
2006
12 589 452,85 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
importo totale delle ipoteche
è stata aggiunta un'ipoteca di 2 790 305,40 PLN
Tabella 20
Garanzie sui beni di PZL Hydral detenute dall'ufficio regionale della Bassa Slesia
Anno
Importo
Note
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
importo totale delle ipoteche
6
2003
634 594,10 PLN
importo totale delle ipoteche
7
2004
634 594,10 PLN
importo totale delle ipoteche
8
2005
634 594,10 PLN
importo totale delle ipoteche
9
2006
634 594,10 PLN
importo totale delle ipoteche
10
2007
634 594,10 PLN
importo totale delle ipoteche
(39)
Le autorità polacche hanno anche sottolineato che i creditori pubblici avevano preso in considerazione il notevole aumento del valore degli immobili industriali a Breslavia dal 2003 al 2008. I prezzi degli immobili erano aumentati del 100 % nel complesso e il valore degli immobili di PZL Hydral era cresciuto del 300 %. I creditori pubblici con ipoteche sulle attività di PZL Hydral hanno pertanto registrato di fatto un aumento del valore della loro garanzia.
(40)
Le autorità polacche hanno informato la Commissione che il fondo statale per la riabilitazione dei disabili e il ministero delle Finanze non detenevano garanzie (ipoteche) sui beni di PZL Hydral. Il ministero delle Finanze ha tuttavia recuperato una parte dei suoi crediti mediante un accordo con PZL Hydral concluso il 20 maggio 2002, in base al quale PZL Hydral ha rimborsato una parte sostanziale dei suoi debiti entro la fine del 2002, come indicato nella tabella 14.
(41)
Secondo le autorità polacche, i creditori pubblici, a differenza dei creditori privati, hanno intrapreso un'azione di recupero coattivo attraverso un ufficiale giudiziario. Tra il 1998 e il 2007, sono stati emessi titoli esecutivi dall'ente di previdenza sociale per un importo di 119,95 milioni di PNL, dall'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia per un importo di 43,8 milioni di PLN e dal fondo statale per la riabilitazione dei disabili per un importo di 2,1 milioni di PLN. Tuttavia, l'importo effettivamente ottenuto con l'azione di recupero non ha raggiunto il livello dei debiti indicati nei titoli esecutivi. Le autorità polacche hanno sottolineato che opzioni alternative, come ad esempio l'acquisizione dei beni, non erano state ritenute ragionevoli da attuare da parte dell'ufficiale giudiziario ed erano antieconomiche. Altri creditori pubblici non avevano avviato alcuna azione di recupero, tuttavia hanno tenuto sotto osservazione il processo di privatizzazione e ristrutturazione che, secondo loro, avrebbe garantito una remunerazione maggiore del recupero diretto dei loro crediti.
Tabella 21
Sintesi delle azioni di recupero dei creditori pubblici nei confronti di PZL Hydral (1997-2009)
Anno
Debiti pubblici rimborsati
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000 PLN
Totale
87 846 336,84 PLN
(42)
Tra il 1998 e il 2009 sono stati rimborsati debiti pubblici per un importo di 87,846 milioni di PLN (26 %).
(43)
Dal 2003 è stato registrato un considerevole aumento del rimborso dei debiti pubblici di PZL Hydral.
II.3. PZL Hydral come impresa in difficoltà
(44)
La tabella 22 riporta i dati finanziari di PZL Hydral relativi al periodo 1998-2009.
Tabella 22
Dati tratti dalle relazioni finanziarie di PZL Hydral (migliaia di PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Ricavi delle vendite nette
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Utile (perdita) sulle vendite
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Utile netto (perdita) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Attività totali
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Capitale azionario (negativo)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Passività e riserve a lungo termine
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Dal 1998 al 2000 PZL Hydral aveva un capitale positivo. Nel 2003 aveva un capitale negativo e ha registrato perdite nette sistematiche fino al 2007. Dal 2007 al 2009, PZL Hydral ha realizzato utili. Il valore delle attività di PZL Hydral è diminuito da 203,936 milioni di PLN nel 1998 a 76,986 milioni di PLN nel 2006. Le passività a lungo termine sono diminuite in maniera costante dal 1998 al 2001 e dal 2003 al 2006, quando hanno raggiunto l'importo di 327,486 milioni di PLN.
(46)
Come spiegato in precedenza, dal 2008 PZL Hydral ha ricavato le proprie entrate in misura predominante dalla vendita di servizi e scorte prodotte in anni precedenti e, in misura limitata, dalle sue filiali.
II.4. PZL Wrocław come impresa in difficoltà
(47)
Per quanto riguarda la situazione finanziaria di PZL Wrocław, nel 2007, nel 2008 o nel 2009 PZL Wrocław non ha perso più del 50 % del proprio capitale e non ha soddisfatto i requisiti di ammissibilità alla procedura di insolvibilità prevista dalla legge polacca. Il fatturato di PZL Wrocław è stato pari a 5,3 milioni di PLN nel 2006,23 milioni di PLN nel 2007 e 60 milioni di PLN nel 2008. La perdita netta nel 2006 è stata pari a 1 milione di PLN, mentre nel 2007 l'utile netto è stato di 0,04 milioni di PLN, con un aumento netto a 8,7 milioni di PLN nel 2008.
(48)
In base alle relazioni finanziarie di PZL Wrocław, il valore delle sue attività non correnti è aumentato da 4,8 milioni di PLN nel 2006 a 25,7 milioni di PLN nel 2007,27 milioni di PLN nel 2008 e 29 milioni di PLN nel 2009. In base alla legge polacca sui bilanci, le risorse finanziarie per gli acquisti militari sono assegnate ogni anno dal ministero della Difesa. Nel 2008 PZL Wrocław ha ricevuto contratti per prodotti militari e ha venduto tali prodotti (ad esempio, sistemi idraulici, componenti pneumatici per sistemi di controllo del carburante) per un importo di […] e ha fornito al ministero della Difesa servizi di manutenzione per un valore di […], ossia un importo complessivo di […].
(49)
Le autorità polacche sostengono inoltre che, fino alla fine del 2008, il mercato sui cui PZL Wrocław era attiva, ossia quello dell'aviazione e della difesa, non manifestava segni di recessione.
(50)
Nel 2009 PZL Wrocław si è tuttavia trovata in una situazione di difficoltà finanziarie a seguito di un crollo degli ordini da parte del ministero della Difesa dovuto alla crisi economica. Nel 2009 il valore dei prodotti militari ordinati e venduti (ad esempio, sistemi idraulici, componenti pneumatici per sistemi di controllo del carburante) è diminuito a […], e il valore dei servizi di manutenzione forniti è sceso a […]. Ne è conseguito che le vendite di prodotti militari sono diminuite del […] % rispetto al 2008. PZL Wrocław ha pertanto registrato nel 2009 una perdita netta di 8,3 milioni di PLN. Il suo fatturato è diminuito da 60 milioni di PLN nel 2008 a 41 milioni di PLN nel 2009.
(51)
Le passività dell'impresa sono aumentate da 31 milioni di PLN nel 2008 a 35 milioni di PLN nel 2009. Le passività erano pari a 7 milioni di PLN nel 2006 e a 18,4 milioni di PLN nel 2007.
(52)
Le autorità polacche hanno informato la Commissione che, in base alla legge polacca (16), PZL Wrocław non era ancora ammissibile alla procedura fallimentare. Tuttavia, in caso di insuccesso del processo di ristrutturazione in corso del gruppo Hydral,che si basa sui presupposti sui quali è fondato il piano di ristrutturazione per i debiti di diritto pubblico e l'accordo quadro con l'investitore, PZL Wrocław dovrà presentare una richiesta di apertura della procedura fallimentare.
II.5. Il piano di ristrutturazione e il processo di privatizzazione
(53)
Il piano di ristrutturazione per PZL Hydral e PZL Wrocław (in appresso «il piano») deve essere visto nel contesto dei tentativi della Polonia di privatizzare le parti redditizie dell'impresa, in particolare nel settore dell'aviazione e della difesa.
(54)
Nel 1998 un gruppo di consulenza privato, Business Management Finance S.A, ha elaborato una strategia per la ristrutturazione di PZL Hydral. La strategia prevedeva una diagnosi della situazione finanziaria attuale di PZL Hydral e un'analisi dei costi e delle attività di ristrutturazione. Secondo tale gruppo, sarebbe stato ragionevole isolare alcune delle attività di PZL Hydral e venderle a un investitore privato per ristrutturare i debiti di PZL Hydral.
(55)
Gli azionisti di PZL Hydral e, a seguito della sua costituzione nel 2004, di PZL Wrocław, hanno tenuto riunioni periodiche per valutare la possibilità di privatizzare il gruppo o sue parti (PZL Wrocław) e hanno negoziato i termini per l'operazione con le parti interessate.
(56)
Le autorità polacche hanno pertanto avviato negoziati con gli investitori potenziali, che sono stati seguiti con estrema attenzione dai creditori pubblici e privati (questi ultimi soltanto per il primo tentativo di privatizzazione con […]). Si sono svolti negoziati! con le seguenti imprese: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) e, nel 2009, con l'attuale investitore, […] («[…]» o in appresso «l'investitore»).
(57)
Nel 2002, a seguito di una cooperazione industriale, sono stati avviati i negoziati sulla vendita di PZL Hydral con la società […], un produttore mondiale di componenti aeronautici con un fatturato annuale nel 2009 di […]. Il 25 novembre 2002 […] e PZL Hydral avevano concluso un accordo riguardo alla non divulgazione di informazioni. Il 22 aprile 2003 […] aveva inviato una lettera di intenti a PZL Hydral in cui esprimeva il suo interesse al possibile acquisto di azioni di PZL Hydral e la sua disponibilità a effettuare uno studio preventivo. Lo studio è stato eseguito nel maggio 2003. Nell'aprile 2005 […] aveva esteso l'ambito dello studio preventivo ai fini del possibile acquisto di PZL Wrocław, che era stata costituita nel 2004. Nel giugno 2005 era stata fornita la documentazione a […]. Nella seconda metà del 2005 e nella prima metà del 2006, si erano svolte numerose riunioni con i rappresentanti di […]. Tuttavia, dal novembre 2006 […] non ha intrapreso alcuna azione per portare a termine l'operazione.
(58)
Secondo le autorità polacche, […] ha abbandonato i negoziati in quanto non era stata trovata alcuna soluzione riguardo al debito dell'impresa.
(59)
Durante i negoziati, i creditori pubblici e privati sono stati regolarmente aggiornati, talvolta persino ogni settimana, sul loro avanzamento.
(60)
Le autorità polacche hanno deciso di adottare una nuova strategia di privatizzazione incentrata sull'obiettivo di rendere PZL Wrocław un'impresa redditizia da vendere e di liquidare PZL Hydral successivamente con i ricavi della vendita di PZL Wrocław, delle altre sue filiali e attività. La strategia è stata concordata dall'ARP, da PZL Hydral e dai creditori pubblici di PZL Hydral e si è concretizzata nel piano di ristrutturazione per il periodo 2007-2010 (in appresso «il piano») nel quarto trimestre del 2007.
(61)
In base al piano, i creditori pubblici avrebbero dovuto essere rimborsati con i ricavi della vendita delle attività di PZL Hydral, nel modo di seguito indicato: Zakład Ciepłowniczy «Term-Hydral» Sp. z o.o. - 1 milione di PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki «Hydral» Sp. z o.o. - 3 milioni di PLN. La vendita di PZL Wrocław avrebbe dovuto fruttare un importo di 65,9 milioni di PLN (compreso l'impianto di stampaggio). La vendita delle altre attività finanziarie avrebbe dovuto fruttare 0,5 milioni di PLN, un immobile denominato BBCenter 47,5 milioni di PLN, un parcheggio 2 milioni di PLN e una centrale elettrica (GSZ) 0,9 milioni di PLN. Il piano era pertanto basato sul presupposto che la vendita delle attività avrebbe consentito di ricavare un importo totale minimo di 120,8 milioni di PLN.
(62)
Il piano prevedeva inoltre un conferimento di capitale di 36 milioni di PLN per garantire il rimborso di 156,8 milioni di PLN ai creditori pubblici, oltre alla possibilità della concessione da parte dell'ARP di un ulteriore conferimento di capitale di 77,4 milioni di PLN per rimborsare i debiti per il periodo 1996-1998 nei confronti dell'ente di previdenza sociale.
(63)
Successivamente, nel gennaio 2007, PZL Wrocław ha ottenuto certificati e autorizzazioni militari per commerciare armi (cfr. punto 16). Nel corso del 2007 ha acquisito altre attività, impianti, apparecchi e know-how. Tale acquisizione è stata finanziata con un prestito di 12,5 milioni di PLN, concesso dall'ARP a PZL Wrocław il 24 maggio 2007 (in appresso «il prestito del 2007») e tramite un conferimento in natura al capitale di PZL Wrocław da parte della società madre, PZL Hydral, sotto forma di un trasferimento di attività nel dicembre 2007.
(64)
Le autorità polacche hanno anche sottolineato che il prestito del 2007 era stato concesso affinché l'ARP ottenesse una quota di circa […] % di PZL Wrocław (sulla base della conversione del debito risultava dal prestito in quote del capitale sociale) e una congrua remunerazione del capitale investito dopo la vendita delle sue azioni di PZL Wrocław, mentre PZL Hydral avrebbe utilizzato la propria quota di partecipazione per soddisfare i creditori pubblici.
(65)
Il prestito del 2007 era stato concesso a un tasso di interesse WIBOR 3M variabile più 200 punti base, (che all'epoca corrispondeva al 6,45 %) per una durata iniziale fino al 2007 ed era basato sull'intesa che sarebbe stato prorogato fino al momento dell'effettuazione della conversione del debito in quote del capitale sociale prima della vendita di PZL Wrocław. Il prestito è stato assicurato con le seguenti garanzie:
-
un pegno registrato (17) sulle attività fisse di PZL Wrocław (impianti) di 5,5 milioni di PLN iscritto nel registro dei pegni;
-
un pegno ordinario (18) su 66 850 azioni, che rappresentavano il 100 % dell'impresa all'epoca dell'operazione nel maggio 2007 e il […] % alla fine del 2007.
(66)
Le autorità polacche hanno informato la Commissione che il valore di PZL Wrocław era stato stimato su richiesta dell'ARP nel marzo 2007 dai consulenti Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych, che agivano in qualità di esperti indipendenti. Sono stati utilizzati tre metodi di valutazione: il metodo dei ricavi basato sull'utile netto attualizzato (metodo 1), il metodo dei ricavi basato sull'utile netto attualizzato più l'ammortamento (metodo 2) e il metodo del flusso di cassa attualizzato (metodo 3) (19), comprendenti un'analisi di sensibilità (ipotesi moderata, ottimistica e pessimistica).
(67)
Utilizzando questi tre metodi, il valore di PZL Wrocław è stato stimato nel modo di seguito indicato.
Metodo 1:
a)
in base all'ipotesi moderata il valore è stimato a […];
b)
in base all'ipotesi ottimistica il valore è stimato a […];
c)
in base all'ipotesi pessimistica il valore è stimato a […].
Metodo 2:
a)
in base all'ipotesi moderata il valore è stimato a […];
b)
in base all'ipotesi ottimistica il valore è stimato a […];
c)
in base all'ipotesi pessimistica il valore è stimato a […].
Metodo 3:
a)
in base all'ipotesi moderata il valore è stimato a […];
b)
in base all'ipotesi ottimistica il valore è stimato a […];
c)
in base all'ipotesi pessimistica il valore è stimato a […].
(68)
Per la valutazione di PZL Wrocław sono stati utilizzati i tre elementi di seguito indicati:
-
le previsioni finanziarie dell'impresa per quanto riguarda il flusso di cassa, l'utile netto e l'ammortamento per il periodo 2007-2011 e un'analisi di sensibilità (ipotesi moderata, ottimistica e pessimistica); cfr. la tabella 23 di seguito riportata;
-
il tasso di attualizzazione basato sul costo medio ponderato del capitale (Weighted Average Cost Of Capital, WACC) pari a 10,25 %;
-
l'ipotesi secondo cui il flusso di cassa si stabilizzerà dopo il periodo 2007-2011.
Tabella 23
Le varie ipotesi inserite nello studio del 2007 (migliaia di PLN)
Anno
2007
2008
2009
2010
2011
Ipotesi moderata
Flusso di cassa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Utile netto
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ammortamento
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Utile netto + ammortamento
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ipotesi ottimistica
Flusso di cassa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Utile netto
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ammortamento
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Utile netto + ammortamento
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ipotesi pessimistica
Flusso di cassa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Utile netto
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ammortamento
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Utile netto + ammortamento
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Il tasso di attualizzazione per tutti e tre i metodi di valutazione è calcolato su un costo medio ponderato del capitale pari a 10,25 % (20). Le previsioni finanziarie dell'impresa per quanto riguarda il flusso di cassa, l'utile netto e l'ammortamento per il periodo 2007-2011 e un'analisi di sensibilità (ipotesi moderata, ottimistica e pessimistica per il periodo 2007-2011), sono basate sui dati forniti da PZL Wrocław. Secondo lo studio, tali dati sono in larga misura basati sugli ordini che si prevede di ricevere dal ministero della Difesa.
(70)
Sulla base di tale valutazione, quando hanno determinato il valore delle azioni dell'impresa, le autorità polacche hanno preso in considerazione l'ipotesi pessimistica, che ha dato il risultato più basso. Su questa base hanno presupposto che la garanzia sotto forma di pegno ordinario sulle azioni di PZL Wrocław avesse un valore di mercato minimo di 20,3 milioni di PLN (21). Pertanto, se considerata insieme al pegno sugli impianti, che all'epoca aveva un valore di 5,5 milioni di PLN, le autorità polacche ritengono che il valore della garanzia all'epoca fosse superiore al valore del prestito.
(71)
Inoltre, sulla base dello studio di esperti, nel 2007 l'ARP ha osservato che sarebbe stato ragionevole attenersi a un valore di PZL Wrocław alla fine del 2007 di […] e prendere in considerazione l'ipotesi moderata. L'ARP ha anche ritenuto che avrebbe realizzato un rendimento dal suo investimento. Il rendimento diretto che l'ARP avrebbe potuto ottenere, sulla base del fatto che avrebbe effettuato una conversione del debito derivante dal prestito in quote del capitale sociale prima della vendita e che avrebbe detenuto […] % delle azioni (che è una percentuale approssimativa ed era l'ipotesi di lavoro dell'ARP), sarebbe stato almeno pari a 48,5 milioni di PLN.
(72)
Le autorità polacche hanno pertanto sostenuto che, per quanto riguarda il prestito del 2007, l'ARP aveva agito come un investitore nel quadro della vendita di PZL Wrocław. Le autorità polacche hanno anche sottolineato che il prestito del 2007 non era stato quindi concesso a PZL Hydral come dichiarato nella decisione di avvio del procedimento.
(73)
Sulla base della nuova strategia di privatizzazione e del piano di ristrutturazione per il periodo 2007-2010, l'impresa […], uno […] dei maggiori fornitori mondiali di sistemi e servizi per le industrie aeronautica, aerospaziale e della difesa il cui reddito nel 2009 è stato pari a […], nel primo trimestre del 2007 ha partecipato ai negoziati per la vendita di PZL Wrocław e nei mesi di luglio/agosto 2007 e di febbraio 2008 ha effettuato uno studio preventivo. I negoziati erano il risultato di una cooperazione industriale esistente.
(74)
Il 31 gennaio 2008, […] ha presentato un'offerta per le azioni di PZL Wrocław, che è stata integrata una prima volta il 14 febbraio 2008. Il 17-18 marzo 2008 alcuni rappresentanti di […] hanno tenuto una riunione con l'ARP. Il 2 aprile 2008 […] ha integrato la propria offerta una seconda volta. Il prezzo offerto per le azioni il 2 aprile 2008 era […] (che rifletteva il valore di PZL Wrocław al 31 dicembre 2007), oltre alle variazioni delle attività correnti calcolate in base a una formula specifica. Le autorità polacche hanno informato la Commissione che l'applicazione della formula per tenere conto della crescita dell'utile avrebbe comportato un aumento del prezzo di […].
(75)
Questa offerta era in linea con la valutazione di un esperto indipendente richiesta dall'ARP. La valutazione, effettuata da Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, concludeva che il valore di PZL Wrocław nel marzo 2008 era […] sulla base del metodo del valore patrimoniale netto (in appresso «il metodo NAV»). Secondo questo metodo, la valutazione è incentrata sul patrimonio e tiene conto del valore delle attività e dei crediti e dei debiti in bilancio e fuori bilancio. Al contempo, il valore di PZL Hydral era pari a […] sulla base del metodo del flusso di cassa attualizzato (in appresso «il metodo DCF»), che tiene conto dei futuri ricavi derivanti non soltanto dalle attività materiali, ma anche da quelle immateriali possedute da PZL Wrocław. Lo studio non contiene alcuna analisi di sensibilità (ossia non descrive varie ipotesi).
(76)
Secondo il metodo DCF, le previsioni del flusso di cassa dal 2008 in poi sono basate sul piano finanziario di PZL Wrocław per il periodo 2007-2013, che parte dal presupposto che l'inflazione sarà pari a quella prevista dalla Banca nazionale polacca nel febbraio 2008 per il periodo in questione. Il costo del capitale è valutato a 16,65 %, includendo il rendimento a rischio zero (4,70 %), il premio di rischio del mercato (7,17 %), il premio di rischio del settore (1,78 %) e il premio di dimensione del mercato (3 %) e consentendo di tenere conto delle dimensioni di PZL Wrocław rispetto ai suoi concorrenti (come […] o […]). Dal 2014 i poi lo studio presuppone che il flusso di cassa aumenti del 3 % all'anno (sulla base di un'inflazione del 2 %).
Tabella 24
Stime del flusso di cassa futuro di PZL Wrocław (migliaia di PLN)
Anno
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Costo del capitale proprio ( %)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Stime del flusso di cassa futuro
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Stime del flusso di cassa attualizzato futuro
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Il metodo del valore patrimoniale netto rettificato è un modo per valutare «un'impresa avviata» adeguando il valore di tutte le attività e passività al valore equo di mercato (22). L'adeguamento delle passività con un valore contabile di 18,35 milioni di PLN a un valore patrimoniale netto di […] è stato realizzato sulla base della prevista conversione del debito in quote del capitale sociale del 2007. L'ultimo adeguamento teneva conto delle attività fuori bilancio.
Tabella 25
PZL Wrocław - metodo del valore del patrimonio netto rettificato (migliaia di PLN) (23)
Valore contabile
Valore patrimoniale netto
Attività fisse
25 710
[…]
Attività correnti
9 945
[…]
Passività
18 350
[…]
Attività fuori bilancio
0
[…]
Totale
17 305
[…]
(78)
Il valore netto rettificato delle attività fisse è […], mentre il valore contabile è pari a 25,710 milioni di PLN. La rettifica si ottiene essenzialmente calcolando il valore equo di mercato di tutte le attività sulla base di uno studio preparato il 29 marzo 2007 e presentato alla Commissione da un esperto indipendente, Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. Lo studio valuta sostanzialmente il valore di beni immobili quali edifici e terreni. Il valore degli edifici è stato valutato sulla base della seguente formula:
V = Cn(1-Lu/100) × R
«Cn» è il costo della costruzione di un nuovo edificio; «Lu» è il livello di utilizzo dell'edificio e «R» è un coefficiente che tiene conto delle differenze di prezzo tra le varie regioni. Il valore dei terreni è determinato sulla base di un approccio comparativo che considera il prezzo dei terreni uguale al prezzo ottenuto per un appezzamento di terreno simile, adeguato per tenere conto dei differenziali di inflazione.
(79)
L'adeguamento delle passività, il cui valore contabile era pari a 18,350 milioni di PLN, a un valore patrimoniale netto di […] è stato realizzato sulla base della prevista conversione del debito in quote del capitale sociale del 2007.
(80)
L'ultimo adeguamento teneva conto delle attività fuori bilancio. Secondo gli autori dello studio, le voci che non compaiono nel bilancio, ma che dovrebbero essere presenti nella valutazione sono: «organizzazione delle risorse umane» e «organizzazione del processo di produzione», tenendo conto degli aspetti non quantificabili della valutazione legati al valore della gestione dell'impresa.
(81)
A seguito dell'offerta di […], nel marzo 2008 le autorità polacche hanno notificato alla Commissione i piano di cui sopra come aiuto alla ristrutturazione a favore di PZL Hydral, presupponendo che PZL Wrocław sarebbe stata venduta per […]. Hanno anche incluso informazioni sul prestito del 2007 e su un prestito aggiuntivo di 4 milioni di PLN che avrebbe dovuto essere concesso a PZL Wrocław nell'ambito delle misure adottate per portare a termine i negoziati con […].
(82)
Il prestito aggiuntivo (in appresso «il prestito del 2008») è stato concesso il 2 aprile 2008, il giorno in cui l'ARP aveva ricevuto informazioni sul secondo aumento dell'offerta. L'ARP ha concesso questo prestito come credito ponte fino al momento della conclusione di un accordo con […]. PZL Wrocław aveva bisogno del prestito per gestire l'aumento degli ordini del ministero della Difesa.
(83)
Il prestito è stato concesso per un periodo di cinque anni a un tasso di interesse variabile basato sul tasso di riferimento della Commissione per la Polonia (6,42 % al momento della concessione) ed è stato coperto dalle seguenti garanzie:
-
un pegno registrato sulle attività fisse di PZL Wrocław (quattro impianti e alcuni macchinari) di 2,8 milioni di PLN che era stato iscritto nel registro dei pegni;
-
una cessione di crediti nell'ambito di un contratto commerciale per un importo di 5,2 milioni di PLN.
(84)
Le autorità polacche ritengono pertanto che il valore dei pegni fosse superiore al valore del prestito.
(85)
Il prestito è stato concesso per consentire a PZL Wrocław di acquistare i macchinari necessari per il processo di produzione. L'ARP ha concesso il prestito del 2008 in una fase avanzata dei negoziati con […] sulla base del presupposto che sarebbe stato rimborsato da PZL Wrocław con fondi propri o dall'investitore.
(86)
Su tale base, le autorità polacche hanno sostenuto che l'ARP aveva agito non solo in maniera paragonabile a un investitore privato, ma come il soggetto che vendeva PZL Wrocław.
(87)
Allo stesso modo, la Commissione è stata informata dalle autorità polacche che l'attività di PZL Wrocław nel 2008 era stata parzialmente finanziata mediante un leasing operativo. Nel giugno 2008 sono stati conclusi due accordi di leasing operativo, […] e […] con una società privata […]. Il valore netto dei leasing in base a tali accordi era pari a 271 002 EUR e 401 263,20 EUR (0,82 milioni di PLN, IVA compresa) (24). Il costo del leasing sostenuto da PZL Wrocław in base agli accordi in questione era 88 762,30 EUR, che è la differenza tra il valore netto dei macchinari e il valore netto del leasing. Gli accordi funzionano in maniera analoga ai prestiti con l'oggetto del leasing che serve da garanzia. Dopo la scadenza del leasing, PZL Wrocław acquisirà il diritto di acquistare i macchinari per un importo di 5 835 EUR. Prima di concludere i due accordi di leasing con PZL Wrocław, […] ha effettuato un'approfondita analisi della situazione economica e finanziaria dell'impresa, anche per quanto riguarda la sua capacità di produrre un flusso di cassa sufficiente per il rimborso delle rate.
(88)
Le autorità polacche hanno anche dichiarato, nella notifica iniziale la conversione prevista dal piano, dei crediti derivanti dal prestito in quote del capitale sociale previsto nel piano di 13,5 milioni di PLN (oltre agli interessi).
(89)
Nei mesi di marzo e aprile 2008 si sono conclusi i negoziati sui termini e le disposizioni dell'accordo di trasferimento di azioni. Il 14 aprile 2008 […] ha tuttavia ritirato la propria offerta. Secondo le autorità polacche, il probabile motivo del ritiro sono stati i considerevoli cambiamenti che si erano verificati sul mercato mondiale a seguito della crisi economica.
(90)
A seguito del ritiro di […] dai negoziati, è stato riavviato il processo di vendita. La vendita era stata pubblicizzata negli organi di stampa nazionali e internazionali sotto forma di invito a partecipare ai negoziati per l'acquisto del 100 % delle azioni di PZL Wrocław. Il 19 maggio 2008 l'invito è stato pubblicato su Puls Biznesu, ossia la maggiore pubblicazione specializzata in Polonia, e su Rzeczpospolita, il più importante quotidiano polacco. Dal 20 al 26 maggio 2008 è stato anche pubblicizzato su Flight International, la rivista internazionale specializzata sull'aviazione. Nel novembre 2008 sono state pubblicate informazioni dettagliate della vendita prevista su RAPORT Wojsko Technika Obronność, una rivista sull'aviazione in polacco con lettori in tutto il mondo. Non vi è stata alcuna offerta di acquisto delle azioni.
(91)
Sono stati pertanto compiuti ulteriori sforzi e le informazioni menzionate in precedenza sono state trasmesse e presentate direttamente da PZL Hydral a imprese potenzialmente interessate all'acquisto di PZL Wrocław. Le autorità polacche hanno sottolineato che la vendita era stata pubblicizzata nel corso di fiere e manifestazioni industriali, segnatamente i saloni aeronautici, (25) nonché tramite lettere inviate a più di 80 imprese. Le autorità polacche hanno anche precisato che le informazioni sulla vendita erano sempre disponibili sul sito Internet di PZL Hydral, che registra 500 000 visite ogni anno. Tenendo conto del carattere specifico della produzione di PZL Wrocław (quale fornitore di prodotti e servizi per le forze armate polacche, PZL Wrocław riveste particolare importanza per la sicurezza nazionale) e del livello molto elevato di concentrazione dell'industria aeronautica in tutto il mondo, con la conseguenza di un numero relativamente basso di investitori potenziali, le autorità polacche hanno sostenuto che tutti gli investitori potenziali avevano avuto l'opportunità di ottenere informazioni sulla vendita di PZL Wrocław e di partecipare al processo di privatizzazione. Secondo le autorità polacche, tutto il settore era pertanto a conoscenza della vendita.
(92)
La comunicazione di vendita era soltanto un invito a partecipare ai negoziati e non conteneva condizioni specifiche.
(93)
A seguito degli ulteriori sforzi compiuti dalle autorità polacche, nella seconda metà del 2008 l'ARP ha ricevuto una prima dichiarazione di interesse, e successivamente un'offerta, da […]. Nella seconda metà del 2008, l'ARP ha ricevuto una seconda dichiarazione di interesse, questa volta da […].
(94)
Il 30 settembre 2008 l'impresa […] ha presentato un'offerta preliminare non vincolante per l'acquisto del 100 % delle azioni di PZL Wrocław (in appresso «l'offerta del 30 settembre 2008») per un importo di […]. […] è un fondo d'investimento che investe nel mercato delle partecipazioni azionarie e il cui proprietario (una persona privata) ha anche una partecipazione del 100 % in […] (26). L'offerta del 30 settembre 2008 era stata presentata per un'impresa priva di debiti ed era subordinata al fatto che i risultati finanziari relativi al 2009 (in particolare, l'utile netto e il risultato EBITDA) fossero analoghi a quelli relativi al 2008. In particolare, doveva essere raggiunto un risultato EBITDA pari ad almeno […] e l'utile netto nel 2009 doveva essere come minimo pari a […]; inoltre, era richiesto un aumento delle vendite del 5 %. A seguito della crisi finanziaria, il reddito di PZL Wrocław è tuttavia diminuito di circa il 35 % e i parametri stabiliti nell'offerta non sono stati soddisfatti. Già nel primo trimestre del 2009 PZL Hydral era pienamente consapevole del fatto che il risultato finanziario non avrebbe raggiunto la soglia minima stabilita nell'offerta di […]. Inoltre, la diminuzione degli ordini del ministero della Difesa era stata confermata agli inizi del 2009, con considerevoli implicazioni per la redditività dell'impresa in tale anno. Non vi sono stati contatti successivi con […].
(95)
[…], un'impresa […] che è tra i principali fornitori mondiali di prodotti aeronautici tecnologicamente avanzati (per aerei commerciali, regionali, aziendali e militari) e di prodotti industriali, e il cui fatturato nel 2009 è stato pari a […], ha avviato negoziati allo scopo di acquistare azioni di PZL Wrocław nel primo trimestre del 2009.
(96)
La società ha effettuato uno studio preventivo tra il 20 aprile 2009 e il 12 maggio 2009. Sulla base dello studio, il 20 agosto 2009, ha concluso un memorandum d'intesa (che indicava gli elementi generali dell'operazione prevista) con l'ARP per l'acquisto di azioni di PZL Wrocław per un importo di […]. L'ARP si è impegnata a garantire che tutte le attività di PZL Wrocław non fossero gravate da pretese da parte dei creditori pubblici di PZL Hydral. Il memorandum d'intesa prevedeva che la stessa ARP avrebbe acquistato il 100 % delle azioni di PZL Wrocław vendendole successivamente all'investitore. L'investitore si impegnava ad attuare il proprio piano di investimento dettagliato, del valore aggiuntivo di […], dopo la vendita. Il 18 dicembre 2009 l'ARP, PZL Hydral e […] hanno concluso un accordo quadro. Il 12 marzo 2010 è stato aggiunto un 'allegato 2 all'accordo, che stabilisce disposizioni che disciplinano la parziale conversione del debito in quote del capitale sociale, la cancellazione parziale e il rimborso parziale dei prestiti del 2007 e del 2008.
(97)
Le autorità polacche hanno confermato che la vendita non era subordinata a condizioni, in particolare al mantenimento dei posti di lavoro. Le autorità polacche hanno anche informato la Commissione che l'investitore era libero di instaurare propri rapporti commerciali con il ministero della Difesa.
(98)
Al punto VI è riportata una descrizione dettagliata dei negoziati con […].
II.6. Valutazione giuridica del piano da parte delle autorità polacche
(99)
Le autorità polacche hanno comunicato che i costi complessivi della ristrutturazione sarebbero stati pari a 262,2 milioni di PLN, suddivisi nel seguente modo: ristrutturazione del debito pubblico per un importo di 234 milioni di PLN, altre ristrutturazioni finanziarie per un importo di 11,5 milioni di PLN, investimenti per 11 milioni di PLN, ristrutturazione delle attività per 5,6 milioni di PLN e ristrutturazione dell'organico per 0,3 milioni di PLN.
(100)
Secondo le autorità polacche, i costi complessivi della ristrutturazione di PZL Hydral dovevano essere finanziati con aiuti di Stato per un importo di 130,5 milioni di PNL e con un contributo proprio di 132 milioni di PLN. In base al piano, il contributo proprio rappresenta il 50,3 % dei costi di ristrutturazione. Il contributo proprio comprende i ricavi della vendita di attività fisse e di azioni e fondi che saranno forniti dal futuro investitore in PZL Wrocław.
(101)
Per quanto riguarda le misure compensative, il piano proponeva la vendita di alcuni beni di produzione, che era stata parzialmente eseguita tra il 2004 e il 2006, con una conseguente riduzione della capacità. In base al piano, la vendita di impianti e macchinari avrebbe ridotto la capacità dell'impresa di 380 000 ore-macchina in totale, vale a dire del 42 %. La maggior parte della riduzione prevista (315 000 ore-macchina) è già stata attuata. Le autorità polacche sostenevano che un terzo della riduzione non era necessario per ripristinare la redditività, ma era inteso a ridurre la produzione nel campo dei sistemi idraulici industriali, un segmento con ridotto margine di utile in cui l'impresa aveva deciso di limitare il proprio coinvolgimento.
(102)
Inoltre, il piano indicava che il previsto ritiro da alcune attività (a quanto pare redditizie) e la vendita di beni non legati alla produzione dovevano essere considerate misure compensative ai sensi degli orientamenti sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (27) (in appresso «gli orientamenti per il salvataggio e la ristrutturazione»). Infine, le autorità polacche sostenevano che anche la privatizzazione di PZL Wrocław, che consentirà ai concorrenti dell'impresa di acquisire la capacità di produzione, il know-how e la quota di mercato di PZL Hydral, doveva essere considerata una misura compensativa.
III. DUBBI ESPRESSI DALLA COMMISSIONE AL MOMENTO DELL'AVVIO E DELL'ESTENSIONE DEL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE
(103)
Il piano è stato notificato come ipotesi di ristrutturazione a norma degli orientamenti per il salvataggio e la ristrutturazione. La Commissione ha pertanto basato la sua valutazione preliminare sulle informazioni di cui disponeva in tale momento. Sulla base delle informazioni menzionate, la Commissione ha espresso le seguenti preoccupazioni.
(104)
Per quanto riguarda l'ammissibilità dell'impresa all'aiuto alla ristrutturazione a norma degli orientamenti per il salvataggio e la ristrutturazione, la Commissione nutriva dubbi sul fatto che PZL Hydral non avesse usufruito di aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione nei dieci anni precedenti.
(105)
In particolare, la Commissione si chiedeva se i debiti pubblici non recuperati o recuperati in ritardo non dovessero essere trattati come un aiuto di Stato. La Commissione ha sottolineato che qualora un ente pubblico competente per la riscossione dei contributi previdenziali tolleri che detti contributi non siano pagati o siano pagati in ritardo per un lungo periodo di tempo, è indubbio che conferisce al soggetto che se ne giova un vantaggio in quanto allevia nei suoi confronti l'onere risultante dalla normale applicazione del regime previdenziale (28). La Commissione, pur riconoscendo che i creditori pubblici avevano adottato alcune misure di recupero, nutriva dubbi sul fatto che tali misure fossero sufficienti o, quando sono state adottate tardivamente, efficaci, soprattutto nel caso di garanzie costituite a favore di creditori pubblici che avrebbero potuto farle valere. In tale fase del procedimento, la Commissione dubitava pertanto che il comportamento dei creditori pubblici fosse in linea con il modo in cui i creditori privati si sarebbero comportati in tali circostanze.
(106)
La Commissione ha anche espresso dubbi riguardo ad altre misure che secondo le autorità polacche erano esenti da aiuti di Stato.
(107)
La Commissione nutriva dubbi sul fatto che il rimborso parziale e la cancellazione parziale dei debiti pubblici, che secondo le autorità polacche erano esenti da aiuti di Stato, fossero conformi al criterio del creditore privato.
(108)
La Commissione ha anche espresso dubbi riguardo alla compatibilità del piano con il mercato interno alla luce del punto 31 e seguenti degli orientamenti per il salvataggio e la ristrutturazione.
(109)
La Commissione nutriva dubbi sul fatto che il conferimento proposto fosse reale ed effettivo e pertanto che il piano fosse conforme ai punti 43-45 degli orientamenti per il salvataggio e la ristrutturazione. La Commissione nutriva dubbi sul fatto che gli utili che si prevedeva di ricavare dalla vendita di PZL Wrocław, anche se fossero stati conseguiti, potessero essere considerati un contributo proprio alla ristrutturazione. Come menzionato in precedenza, PZL Wrocław era stata costituita alla fine del 2004. In base al piano, i beni di produzione avrebbero dovuto essere trasferiti e il processo di privatizzazione avrebbe dovuto essere avviato già nel 2007. Le offerte iniziali degli investitori potenziali avrebbero dovuto essere presentate entro il quarto trimestre del 2007 e, a seguito di negoziati, nella prima metà del 2008 avrebbero dovuto essere conclusi accordi di vendita preliminare. Tuttavia, al momento dell'adozione della decisione di avvio del procedimento, la Commissione non era stata informata dell'esistenza di un interesse da parte di investitori potenziali ad acquistare PZL Wrocław.
(110)
La Commissione ha anche espresso dubbi sul fatto che il piano avrebbe garantito il ripristino della redditività a lungo termine come previsto ai punti 34-37 degli orientamenti per il salvataggio e la ristrutturazione. La Commissione ha osservato che la ristrutturazione prevista si concentrava sulla ristrutturazione finanziaria, vale a dire circa il 90 % di tutti i costi di ristrutturazione era stato destinato al rimborso dei debiti pubblici arretrati. Ne consegue che le restanti misure di ristrutturazione erano piuttosto limitate. La Commissione ha anche sottolineato che, come già spiegato, fino al momento dell'adozione della decisione di avvio del procedimento, non era stata informata dell'esistenza di un interesse da parte di investitori potenziali. La Polonia ha anche precisato che potevano essere necessarie altre misure di ristrutturazione dopo la privatizzazione dell'impresa, sollevando ulteriori dubbi riguardo alla solidità del piano.
(111)
La Commissione ha anche affermato che aveva bisogno di ulteriori chiarimenti riguardo alla compatibilità delle misure compensative proposte con i punti 38-42 degli orientamenti per il salvataggio e la ristrutturazione. Le autorità polacche hanno sostenuto nella notifica che almeno un terzo della riduzione della capacità era intesa a diminuire la capacità nel segmento con ridotto margine di utile degli impianti idraulici industriali. Sulla base delle informazioni di cui disponeva, la Commissione nutriva dubbi sul fatto che la riduzione della capacità produttiva attuata o prevista dall'impresa fosse sufficiente. La Commissione ha anche sottolineato che almeno alcune delle misure proposte sembravano essere necessarie per conseguire la redditività a lungo termine. In particolare, la Commissione ha sottolineato che la vendita di alcuni beni di produzione in passato sembrava essere specificamente intesa a ripristinare la redditività. Analogamente, la prevista vendita di immobili sarebbe servita quale fonte di finanziamenti anziché quale compensazione per una distorsione della concorrenza.
IV. OSSERVAZIONI DELLA POLONIA SULL'AVVIO DEL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE
(112)
Le autorità polacche hanno presentato le loro osservazioni sulla decisione di avvio del procedimento facendo riferimento alla possibilità di applicare il criterio del creditore privato nell'ipotesi indicata, ossia congiuntamente ai conferimenti di capitale.
(113)
Le autorità polacche hanno affermato che le cancellazioni proposte erano in linea con il criterio del creditore privato tenuto conto del fatto che i creditori pubblici avrebbero ottenuto di più in caso di vendita delle attività di PZL Hydral anziché in caso di dichiarazione di fallimento dell'impresa. Le autorità polacche hanno anche dichiarato che questo punto di vista era basato su analisi economiche e finanziarie ed era condiviso dai creditori pubblici interessati.
(114)
Le autorità polacche hanno sostenuto che i due conferimenti di capitale che l'ARP avrebbe dovuto concedere a PZL Hydral e che, secondo la notifica, avrebbero dovuto essere destinati al rimborso dei creditori pubblici, non precludevano l'applicazione del criterio del creditore privato.
(115)
Le autorità polacche hanno inoltre affermato che il valore di mercato di PZL Wrocław era strettamente legato al fatto che l'impresa possedesse certificati aeronautici e autorizzazioni a commerciare armi e che la sua forza lavoro disponesse di competenze e qualifiche particolari. In caso di fallimento, sarebbe stato impossibile creare un'organizzazione di livello accettabile per i servizi di supervisione nel settore dell'aviazione.
(116)
Le autorità polacche hanno valutato che il contributo proprio fosse pari a 130 milioni di PNL, che corrisponderebbe al 50 % dei costi di ristrutturazione anche se il mancato recupero dei debiti pubblici dovesse essere trattato come un aiuto di Stato. Inoltre, le autorità polacche hanno sottolineato che la vendita delle attività era in corso e pertanto tutte le attività previste nel piano sarebbero state vendute nel quadro della ristrutturazione.
(117)
Per quanto riguarda la redditività a lungo termine del piano, le autorità polacche hanno affermato che gli obiettivi della ristrutturazione venivano attuati correttamente. In particolare, il processo di concentrazione della produzione nella parte orientale della sede di PZL Hydral aveva comportato una riduzione dei costi fissi, miglioramenti operativi della produzione e entrate aggiuntive derivanti dall'affitto dello spazio lasciato libero. Inoltre, la produzione e la vendita (compresi 570 dipendenti) erano state trasferite a PZL Wrocław, che all'epoca era economicamente redditizia (stando ai dati relativi ai primi dieci mesi del 2008). L'utile netto di PZL Wrocław alla fine del 2008 era stimato a circa 6 milioni di PLN, con vendite pari a 50 milioni di PLN. Le autorità polacche hanno aggiunto che dal raggiungimento dell'accordo sull'ipotesi dei creditori privati nel quarto trimestre del 2007, PZL Hydral e PZL Wrocław avevano pagato i debiti correnti ai creditori pubblici entro i termini prescritti.
V. OSSERVAZIONI DA PARTE DI TERZI
(118)
La Commissione non ha ricevuto osservazioni da parte di terzi.
VI. EVENTI SUCCESSIVI ALL'AVVIO DEL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE - IL PIANO RIVEDUTO
(119)
Le autorità polacche ritengono che il prezzo di vendita per le azioni di PZL Wrocław offerto dall'investitore […] corrisponda al valore di mercato dell'impresa. Secondo le autorità polacche, il prezzo offerto rifletteva la situazione finanziaria dell'impresa, che è peggiorata nel 2009 a seguito della crisi finanziaria e della contrazione degli ordini da parte delle forze armate polacche.
(120)
Le autorità polacche hanno anche precisato che tale prezzo rifletteva le condizioni macroeconomiche. Nella sola borsa valori di Varsavia l'indice di riferimento (WIG) è sceso del 36 %. Tra aprile 2008 (ritiro di […] dai negoziati) e giugno 2009, la posizione sul mercato delle imprese del settore dell'aviazione quotate in borsa con un profilo di produzione simile a quello di PZL Wrocław ha subito un netto peggioramento. Le azioni di […], alla quale […] appartiene, sono scese del […] %, le azioni di […] del […] % e le azioni di […] del […] %.
(121)
[…] ha effettuato uno studio preventivo (cfr. punto 96). Lo studio confrontava i dati relativi a […] di 32 imprese del settore dell'aviazione. Lo studio calcolava quindi i coefficienti medi che determinavano in quale modo tali […]. I coefficienti venivano quindi applicati a […]. Il risultato era […].
(122)
Tuttavia, nei colloqui con l'ARP sulla valutazione, l'investitore sottolinea che in tale fase […] dipende in larga misura da un cliente, le forze armate polacche, dalle quali dovrebbe ottenere […] % del reddito previsto nel periodo 2010-2013 nel quadro del programma di modernizzazione, il cui esito è incerto, e che potrebbe essere avviata la procedura di fallimento se la situazione finanziaria di PZL Wrocław non migliorerà nel 2010.
(123)
Su tale base, l'investitore sostiene che offrendo […] per le azioni di PZL Wrocław, le comprerà di fatto pagandole più del loro valore nominale.
(124)
Una volta reso noto il prezzo offerto dall'investitore, l'ARP ha avviato negoziati con i creditori pubblici su un rimborso parziale e una cancellazione parziale dei debiti conformemente alle ipotesi del piano, sulla base dei ricavi della vendita delle attività di PZL Hydral senza ulteriori conferimenti di capitale.
(125)
A tale scopo, il 15 gennaio 2010 l'ARP ha incaricato Ernst&Young di eseguire uno studio. A Ernst&Young è stato richiesto, in qualità di esperti indipendenti, di effettuare un confronto tra le due ipotesi di seguito indicate:
-
procedura di fallimento per PZL Hydral, compresa la sua filiale PZL Wrocław;
-
rimborso dei debiti sulla base dei ricavi della vendita di PZL Wrocław a […] per […] e dei ricavi della vendita di altre attività di PZL Hydral.
(126)
Ernst&Young ha valutato la situazione per ogni singolo creditore pubblico: l'ente di previdenza sociale, l'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia, l'ufficio delle imposte di Breslavia Psie Pole, il consiglio comunale di Breslavia, il fondo statale per la riabilitazione dei disabili, l'ufficio regionale della Bassa Slesia e il ministero delle Finanze. L'analisi non include l'ARP in quanto non era un creditore di PZL Hydral, ma soltanto un azionista.
(127)
Lo studio di Ernst&Young è stato completato il 24 febbraio 2010. Lo studio ha adottato un approccio prudente e ha tenuto conto soltanto degli importi il cui recupero, in ciascuna ipotesi, era immediatamente possibile. L'analisi non ha pertanto tenuto conto di costi alternativi (29), di previsioni di redditività a lungo termine e inflazione.
(128)
L'ipotesi di un fallimento con conseguente liquidazione è stata analizzata partendo dal presupposto che la liquidazione sarebbe stata ragionevolmente efficace. Si fa riferimento, come base per la metodologia, al criterio del creditore privato secondo la giurisprudenza (Spagna/Commissione e Hamsa/Commissione) che analizza il comportamento di un ente pubblico dal punto di vista di un creditore privato che cerca di ottenere il pagamento da parte di un debitore in difficoltà finanziarie (30). Lo studio è basato su un'analisi di ogni singolo creditore, tenendo conto, in particolare, delle garanzie di cui il creditore dispone sulle attività del debitore e della misura in cui le richieste di rimborso possono essere soddisfatte in caso di fallimento del debitore (31).
(129)
Per stabilire il valore delle attività in caso di fallimento, lo studio di Ernst&Young ha presupposto che il valore di svendita del patrimonio immobiliare fosse pari al 50 % del relativo valore equo. Per stabilire il valore equo, Ernst&Young ha fatto ricorso ai metodi definiti nel principio contabile internazionale n. 16 relativo a immobili, impianti e macchinari e ha utilizzato tutte le valutazioni disponibili di esperti indipendenti. La riduzione del 50 % è giustificata dalla ridotta efficacia della procedura di fallimento in Polonia, dove i ricavi delle vendite di attività costituiscono in media il 26,86 % del relativo valore equo.
(130)
Lo studio di Ernst&Young sottolinea inoltre che i ricavi che i creditori pubblici possono aspettarsi nell'ipotesi di fallimento dipendono dalla rispettiva classificazione della loro garanzia sulle attività sulle quali gravano le ipoteche. Lo studio di Ernst&Young fornisce a tale scopo un quadro generale delle ipoteche che gravano su ciascuna componente delle attività di PZL Hydral, il valore delle rispettive ipoteche e la classificazione dei creditori.
(131)
Sulla base dei presupposti indicati nei due precedenti paragrafi, Ernst&Young ritiene che l'importo totale recuperabile in caso di fallimento dalle attività garantite da ipoteche è 52,4 milioni di PLN; tre creditori pubblici (il fondo statale per la riabilitazione dei disabili, l'ufficio regionale della Bassa Slesia e il ministero delle Finanze) non potranno recuperare nulla e i restanti creditori riusciranno a recuperare i seguenti importi: l'ente di previdenza sociale - 44,8 milioni di PNL, l'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia - 2,3 milioni di PLN, l'ufficio delle imposte di Breslavia Psie Pole - 0,457 milioni di PLN e il consiglio comunale di Breslavia - 4,9 milioni di PLN.
(132)
L'importo effettivo dei ricavi nell'ipotesi di fallimento dovrebbe quindi essere rettificato aggiungendo l'importo recuperato dalle altre attività di PZL Hydral, vale a dire 13,5 milioni di PLN (32). Ne consegue che l'importo risultante dalla procedura di fallimento è pari a 66 milioni di PLN, come indicato nella tabella 26.
(133)
L'ipotesi di vendita delle attività prevede la vendita di tutte le attività di PZL Hydral cui si fa riferimento nel piano per un importo di 122 323 202,31 PNL: Zakład Produkcji Hydrauliki «Hydral» Sp. z o.o. per […], l'immobile BBCenter per […], il parcheggio per […], Zakład Cieplowniczy «Term-Hydral» Sp. z o.o. per […], la centrale elettrica (GSZ) per […], PZL Wrocław per […], l'impianto di stampaggio per […] PLN, le partecipazioni di minoranza per […] e il rimborso dei crediti di PZL Hydral per un importo di […].
Tabella 26
Confronto tra l'ipotesi di vendita e l'ipotesi di fallimento per PZL Hydral nel 2010 (in PLN) secondo lo studio di Ernst&Young
Creditore pubblico
Importo totale delle passività (33)
Ricavi nell'ipotesi di fallimento
Ricavi nell'ipotesi di vendita delle attività
Ente di previdenza sociale
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Ufficio delle imposte di Breslavia Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Consiglio comunale di Breslavia
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Fondo statale per la riabilitazione dei disabili
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Ufficio regionale della Bassa Slesia
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministero delle Finanze
24 050 232,71
-
500 000,00
Totale
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
La tabella 26 indica che in base allo studio di Ernst&Young l'ente di previdenza sociale recupererebbe il 47,7 % dei suoi crediti, l'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia il 30,6 %, l'ufficio delle imposte di Breslavia Psie Pole l'85,8 %, il consiglio comunale di Breslavia il 18,2 %, l'ufficio regionale della Bassa Slesia tutti i suoi crediti, il fondo statale per la riabilitazione dei disabili il 38,9 % e il ministero delle Finanze il 2,1 %.
(135)
Secondo il diritto polacco, qualora i creditori pubblici accettino una cancellazione parziale dei debiti, cessano di maturare gli interessi su tali crediti ed essi vengono percepiti soltanto se non vengono rispettati gli accordi conclusi, come nel caso dell'ipotesi di fallimento. Le passività indicate nella tabella 26 includono pertanto per tutti i creditori pubblici, i rispettivi interessi calcolati con effetto retroattivo a partire dalla data dell'accordo del 2007 ad eccezione dell'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia (per il quale l'interesse continua ad essere applicato su alcuni debiti fiscali) e l'ufficio regionale della Bassa Slesia (per il quale gli interessi di una parte dei debiti fiscali sono calcolati continuativamente) tenuto conto della speciale natura giuridica del loro credito.
(136)
Va sottolineato che per quanto riguarda il consiglio comunale di Breslavia, il fondo statale per la riabilitazione dei disabili e l'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia, il piano riveduto prevedeva una proroga parziale del rimborso ai creditori pubblici e il parziale rimborso rateale di parte dei debiti fino alla vendita delle attività di PZL Hydral; quindi i debiti sarebbero stati rimborsati parzialmente. In particolare, l'accordo prevede quanto segue:
-
una proroga del rimborso dell'importo di 4,9 milioni di PLN dovuto al consiglio comunale di Breslavia;
-
una proroga del rimborso dell'importo di 5 milioni di PLN dovuto al fondo statale per la riabilitazione dei disabili;
-
l'utilizzo di 18,25 milioni di PNL per il rimborso parziale dell'importo dovuto all'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia; tale rimborso sarà in parte prorogato, in parte effettuato a rate (34) e in parte pagato con l'interesse calcolato alla data del versamento.
(137)
Su tale base, secondo lo studio di Ernst&Young (cfr. tabella 26) i creditori dovrebbero ottenere 122 milioni di PLN in totale in caso di vendita di PZL Wrocław e delle altre attività di PZL Hydral, mentre, in caso di fallimento con conseguente liquidazione di PZL Hydral, i creditori riceverebbero soltanto 66 milioni di PLN, e tre di loro (il ministero delle Finanze, l'ufficio regionale della Bassa Slesia e il fondo statale per la riabilitazione dei disabili) non riceverebbero nulla.
(138)
Nell'ipotesi della vendita, i creditori pubblici cancelleranno in totale 195 milioni di PNL di debiti pubblici. Ciononostante, ogni creditore pubblico trarrebbe maggiore beneficio in caso di vendita anziché in caso di fallimento. In totale, i creditori pubblici recupererebbero il 38,5 % dell'importo ad essi dovuto.
(139)
Le autorità polacche hanno informato la Commissione che, sulla base dei risultati dello studio di Ernst&Young, i creditori pubblici hanno accettato il rimborso parziale dei loro crediti nel 2010.
(140)
Nel quadro dei negoziati con la società […], l'ARP ha accettato una conversione parziale, un rimborso parziale e una rinuncia parziale dei propri crediti. In base all'allegato 2 dell'accordo quadro, l'ARP avrebbe dovuto convertire parte del capitale del prestito del 2007 e parte del capitale del prestito del 2008 per un totale di […] in capitale azionario e liquidità di PZL Wrocław e rinunciare agli interessi sul prestito del 2007 per un importo di […]. A seguito di tale conversione è opportuno ridurre il capitale azionario di PZL Wrocław è stato ridotto presentando una richiesta in tal senso al tribunale competente.
(141)
Le autorità polacche hanno sottolineato che il deterioramento della situazione finanziaria di PZL Wrocław si è verificato soltanto nel 2009 ed è stato determinato dalla recessione economica, che non avrebbe potuto essere prevista e che ha comportato una flessione degli ordini da parte delle forze armate polacche di quasi […] %. La situazione dell'ARP quale creditore è pertanto peggiorata in misura considerevole, e lo stesso vale per le prospettive di recupero di tutti i suoi crediti.
(142)
Le disposizioni dell'allegato 2 dell'accordo quadro sono state negoziate in stretta correlazione con le risultanze del supplemento allo studio di Ernst&Young. Il supplemento è stato preparato il 24 febbraio 2010 e analizza due ipotesi, ossia il fallimento con la conseguente liquidazione di PZL Wrocław e la vendita dell'impresa ad un investitore. In particolare, è incentrato su ciò che l'ARP otterrebbe dalla sua garanzia nell'ipotesi del fallimento e lo confronta con gli importi prevedibili in caso di vendita di PZL Wrocław ad un investitore.
(143)
Il supplemento allo studio di Ernst&Young sottolinea che le attività di PZL Wrocław erano gravate da pegni e ipoteche. Il valore contabile di tutte le attività di PZL Wrocław al 31 dicembre 2009 era di 52,5 milioni di PLN, di cui le attività garantite corrispondevano a 21,3 milioni di PLN e quelle non garantite/non gravate a 31,2 milioni di PLN.
(144)
Le attività non garantite/non gravate rappresentavano […] % del valore delle attività di PZL Wrocław ma se la vendita di PZL Wrocław non avesse luogo, le autorità fiscali emetterebbero una decisione fiscale ai sensi degli articoli 112 e 118 del codice delle imposte (35) dichiarando che PZL Wrocław era tenuta a rispondere dei debiti di PZL Hydral per il periodo 2006-2007 per ottenere il pagamento dei loro crediti. Ciò è confermato da una lettera dell'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia del 23 novembre 2007, in cui si afferma che in caso di mancata riuscita della ristrutturazione, verrebbero intraprese azioni di recupero ai sensi dell'articolo 112 del codice delle imposte.
(145)
Poiché PZL Wrocław possiede i beni di produzione di PZL Hydral (che ha acquistato tra il 2004 e il 2007), questa decisione influirebbe su alcuni dei debiti pubblici di PZL Hydral. Il valore dei crediti che sarebbero interessati da tale procedimento corrisponderebbe ai debiti pubblici di PZL Hydral contratti nel periodo 2006-2007 e sarebbe pari a un minimo di 64,4 milioni di PLN (36). Secondo il supplemento allo studio di Ernst&Young, il valore di tali crediti sarebbe superiore al valore contabile delle attività non garantite/non gravate. Al contempo, il valore contabile di tali attività dovrebbe essere considerato alla luce del relativo valore di mercato in quanto si tratta di crediti, liquidità e attività monetarie.
(146)
In caso di dichiarazione di fallimento di PZL Wrocław, soltanto le garanzie sugli attivi sotto forma di ipoteche e pegni registrati sarebbero state eseguite in via prioritaria rispetto ai crediti delle autorità fiscali. I creditori privati di PZL Wrocław privi di garanzia non avrebbero potuto ottenere la soddisfazione dei loro crediti sulla base delle attività di PZL Wrocław. Alla luce del fatto che non tutti i creditori potrebbero essere soddisfatti con la procedura fallimentare, le azioni di PZL Wrocław avrebbero un valore pari a zero in caso di fallimento. Analogamente, poiché sarebbero soddisfatti soltanto i titolari di pegni registrati e ipoteche, i pegni ordinari sono privi di qualsiasi valore.
(147)
Su tale base, il supplemento allo studio di Ernst&Young analizza il valore del pegno registrato dell'ARP sulle attività di PZL Wrocław. Il valore della garanzia sotto forma di pegni registrati sui macchinari è determinato partendo dal presupposto che il valore delle attività gravate da pegni in caso di fallimento sarebbe pari al 50 % del relativo valore contabile netto, in quanto il valore equo non era disponibile e il valore delle attività mobili è effettivamente soggetto a variazione in linea con il tasso di ammortamento applicabile. Secondo lo studio, in caso di esecuzione forzata, il loro valore era effettivo in funzione di quanto segue: la possibilità di utilizzare le attività valutate per taluni scopi e nell'ambito di determinati processi di produzione; la possibilità di utilizzarle per scopi alternativi e la natura degli accordi ai quali erano associate. Lo studio di Ernst&Young sottolinea che quando le attività da vendere sono molto specifiche e sono utilizzate per rispondere alle esigenze di un acquirente in particolare, il loro valore in caso di liquidazione può essere molto basso e può essere pari al 30 % del loro valore contabile netto. A titolo di esempio, Autoglass Group SA, che aveva un valore di bilancio di 19,8 milioni di PLN, è stato venduto in una procedura di fallimento per 6 milioni di PLN. Inoltre, le attività di PZL Wrocław in questione che sono servite quale pegno registrato includono molte voci con un valore ridotto. In particolare, il prestito del 2007 è stato garantito con un elenco di 1 709 oggetti che hanno subito un ammortamento nel corso degli anni e circa 1 400 elementi con un valore inferiore a 3 500 PLN; è stato pertanto effettuato un ammortamento una tantum.
(148)
Come nel caso della relazione principale, il supplemento allo studio di Ernst&Young ha ignorato l'effetto dell'inflazione, cioè l'eventualità di una procedura di fallimento lunga, nella valutazione dell'ipotesi di fallimento dal punto di vista dei creditori di PZL Wrocław.
(149)
Secondo lo studio, il valore contabile netto delle attività che servivano come pegno registrato sui macchinari era di 2 106 392,71 PLN al 31 gennaio 2010. Se si applica questa formula al valore contabile netto delle attività, il loro valore (nella procedura di fallimento) in caso di svendita è stimato a 1 053 196,36 PLN.
(150)
Il supplemento allo studio di Ernst&Young conclude che l'ARP ottiene 1 053 196,36 PLN nell'ipotesi di fallimento e [ 1 053 196,36 PLN] nell'ipotesi di vendita (come specificato nell'allegato 2 dell'accordo quadro).
(151)
Le autorità polacche hanno informato la Commissione che il valore contabile netto delle attività che costituivano la garanzia del prestito del 2007 sotto forma di pegno registrato era pari a 5 480 861,37 PLN nelle relazioni finanziarie sottoposte a revisione del 2007 e a 818 967,55 PLN nelle relazioni finanziarie sottoposte a revisione al 31 gennaio 2010.
(152)
Le autorità polacche hanno informato la Commissione che il valore contabile netto delle attività che costituivano la garanzia del prestito del 2008 sotto forma di pegno registrato era pari a 2 763 000 PLN secondo la relazione dell'esperto indipendente del 1o febbraio 2008. Il valore contabile di tali attività secondo le relazioni finanziarie sottoposte a revisione era pari a 1 883 098,97 PLN al 1o febbraio 2008 e il valore contabile netto di tali attività secondo le relazioni finanziarie sottoposte a revisione era di 1 287 425,16 PLN al 31 gennaio 2010.
(153)
Le autorità polacche si sono pertanto ritirate dai due conferimenti di capitale a favore di PZL Hydral, sostenendo che le cancellazioni parziali e i rimborsi parziali dei debiti pubblici erano esenti da aiuti di Stato alla luce del criterio del creditore privato. Hanno anche sostenuto che il comportamento dei creditori pubblici in passato (1998-2007) era in linea con il criterio del creditore privato. Hanno anche affermato che la vendita di PZL Wrocław era stata aperta, trasparente e non subordinata a condizioni e che il prezzo offerto dall'investitore poteva essere considerato un prezzo di mercato. Secondo le autorità polacche, i prestiti del 2007 e del 2008 erano stati concessi a condizioni di mercato. Le autorità polacche hanno inoltre desistito dallo scambio dei debiti derivanti dal prestito del 2007 con quote del capitale sociale ma hanno proposto una parziale conversione del debito derivante dai prestiti del 2007 e del 2008 prima della vendita, sostenendo che ciò era conforme al criterio del creditore privato.
VII. COMPETENZA DELLA COMMISSIONE
(154)
L'inizio dell'applicazione di talune misure, vale a dire la mancata riscossione dei debiti di PZL Hydral nei confronti di enti pubblici, è stata attuata nel 1998, ossia prima dell'adesione della Polonia all'UE il 1o maggio 2004.
(155)
In base al trattato di adesione, le misure di aiuto istituite nei nuovi Stati membri prima dell'adesione e ancora applicabili dopo l'adesione che costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE e che non sono aiuti esistenti devono essere trattate come nuovi aiuti dopo l'adesione in applicazione dell'articolo 108, paragrafo 3, del TFUE.
(156)
Il punto 3, dell'allegato IV, del trattato di adesione stabilisce la procedura del meccanismo provvisorio che costituisce un quadro giuridico per la valutazione dei regimi di aiuto e di singole misure di aiuto a cui ha dato esecuzione un nuovo Stato membro prima della data della sua adesione all'Unione europea e che sono applicabili dopo l'adesione.
(157)
Le misure di aiuto che sono state istituite prima dell'adesione e non sono applicabili dopo l'adesione non possono essere esaminate dalla Commissione né nell'ambito della procedura del meccanismo provvisorio né in quello della procedura di cui all'articolo 108, paragrafo 2, del TFUE. D'altro canto, le misure a cui non è stata data esecuzione prima dell'adesione saranno esaminate dalla Commissione come aiuti notificati o come aiuti illegittimi ai sensi della procedura di cui all'articolo 108, paragrafo 2, del TFUE.
(158)
Le misure di aiuto sono applicabili dopo l'adesione se sono state istituite prima dell'adesione, ma possono dare origine, anche dopo l'adesione, alla concessione di aiuti aggiuntivi o a un aumento dell'importo degli aiuti già concessi, vale a dire se non è nota con precisione l'esposizione economica dello Stato membro alla data in cui la misura è stata istituita e non è ancora nota alla data di adesione.
(159)
Nel caso in esame, la Commissione sottolinea che la mancata riscossione dei debiti nei confronti dei creditori pubblici era iniziata nel 1998 e continuava alla data di adesione. La Commissione ritiene che la mancata riscossione di tutti i debiti in essere al 1o maggio 2004 rientra nell'ambito della propria competenza a partire da tale data.
(160)
Alla luce di quanto precede, la mancata riscossione dei debiti nei confronti di enti pubblici in essere al 1o maggio 2004 costituisce una misura applicabile dopo l'adesione e rientra nell'ambito di competenza della Commissione ai sensi dell'articolo 108 del TFUE.
VIII. VALUTAZIONE
(161)
In base all'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE, sono aiuti di Stato gli aiuti concessi da uno Stato membro, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri.
(162)
Le condizioni stabilite dall'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE sono cumulative e pertanto per poter qualificare una misura come aiuto di Stato devono essere soddisfatte contemporaneamente tutte le condizioni.
(163)
Nelle sezioni che seguono, la Commissione valuta gli eventuali aiuti di Stato a favore di PZL Hydral e PZL Wrocław separatamente.
(164)
La Commissione individua le seguenti misure riguardo a PZL Hydral:
-
i conferimenti di capitale, previsti e ritirati, a favore di PZL Hydral;
-
l'esecuzione dei debiti di PZL Hydral nei confronti di enti pubblici (1998-2007);
-
l'accordo concluso con i creditori pubblici di PZL Hydral (2007-2010).
(165)
La Commissione individua le seguenti misure riguardo a PZL Wrocław:
-
il prestito del 2007;
-
il prestito del 2008;
-
la conversione del debito derivante dai prestiti del 2007 e 2008 in quote del capitale sociale.
(166)
La Commissione rileva che le autorità polacche hanno contestato la classificazione delle misure menzionate in precedenza come aiuti di Stato, sostenendo che le misure soddisfacevano il criterio del creditore privato (nel caso delle misure a favore di PZL Hydral e della conversione del debito in quote del capitale sociale del 2010 per PZL Wrocław) e il criterio dell'investitore operante in normali condizioni di un'economia di mercato (nel caso dei prestiti del 2007 e del 2008 a favore di PZL Wrocław).
VIII.1. Il ritiro dei conferimenti di capitale a favore di PZL Hydral
(167)
In virtù dell'articolo 8 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (37) (in appresso «il regolamento procedurale»), uno Stato membro può, dopo l'avvio del procedimento di indagine formale, ritirare la notifica prima che la Commissione abbia adottato una decisione per stabilire se la misura notificata costituisca o meno un aiuto. In tali casi, la Commissione dichiara chiuso il procedimento con la motivazione che non ha più ragione di essere.
(168)
Le autorità polacche hanno ritirato i due conferimenti di capitale notificati (113 milioni di PLN). L'indagine della Commissione su tali misure non ha pertanto più ragione di essere.
VIII.2. Mancata riscossione dei debiti di PZL Hydral nei confronti di enti pubblici (1998-2007)
(169)
Possono essere stati concessi a PZL Hydral aiuti di Stato sotto forma di mancata riscossione continuativa dei debiti dell'impresa nei confronti di enti pubblici da parte di vari creditori pubblici.
(170)
La Commissione sottolinea che l'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE riguarda gli interventi che sotto varie forme alleviano gli oneri che normalmente gravano su un'impresa e che di conseguenza, senza essere sovvenzioni in senso stretto, ne hanno la stessa natura e producono effetti identici. È universalmente accettato nella giurisprudenza che il comportamento di un ente pubblico competente per la riscossione dei contributi previdenziali che tolleri che detti contributi siano pagati in ritardo, conferisce a un'impresa in difficoltà finanziarie che se ne giova un vantaggio commerciale apprezzabile, in quanto allevia nei suoi confronti l'onere risultante dalla normale applicazione del regime previdenziale, vantaggio che non viene compensato del tutto dagli interessi e diritti di mora che le vengono imposti (38). Questo ragionamento si applica mutatis mutandis ad altri diritti, oneri e imposte riscossi da autorità pubbliche.
(171)
Nel caso in esame, gli enti pubblici di riscossione non avevano recuperato pienamente i crediti vantati nei confronti di PZL Hydral nel periodo 1998-2007 quando i creditori pubblici hanno adottato il piano (cfr. punto 60 e seguenti).
(172)
Dalla giurisprudenza consegue che, per determinare se un aiuto di Stato è stato concesso dalle autorità pubbliche mediante la mancata riscossione di debiti nei confronti di enti pubblici, deve essere accertato se l'impresa interessata non avrebbe, con ogni evidenza, potuto ottenere analoghe agevolazioni da un creditore privato che si fosse trovato nei suoi confronti nella medesima situazione dell'ente pubblico di riscossione (39).
(173)
La Commissione sottolinea che, per garantire la redditività economica a lungo termine di PZL Hydral, il suo proprietario all'epoca dei fatti, il Tesoro polacco, e successivamente l'ARP, aveva definito una strategia di privatizzazione sulla base di uno studio del 1998 effettuato da consulenti privati, e aveva iniziato a cercare investitori (cfr. punto 54). I creditori pubblici e privati si sono espressi a favore di tale strategia e ne sono stati strettamente coinvolti.
(174)
Nel 2002 le autorità polacche, sempre con il sostegno dei creditori pubblici e privati, hanno avviato negoziati con la società […]. A tali creditori sono stati forniti regolari aggiornamenti sui progressi compiuti (cfr. punti 30 e 56).
(175)
La Commissione osserva che i creditori pubblici e privati erano del parere che il valore di PZL Hydral, e in particolare delle sue attività quale impresa avviata nei settori dell'aviazione e della difesa superava in larga misura il valore delle sue attività, in particolare tenuto conto dei certificati militari e delle autorizzazioni a commerciare armi, nonché del suo capitale umano, e che per tale motivo avevano deciso di non richiedere l'avvio della procedura di fallimento contro PZL Hydral.
(176)
La Commissione rileva in particolare che i principali creditori privati, ossia la Banca […] e la Banca […], non hanno intrapreso un'azione di recupero coattivo dei loro crediti nonostante il fatto che possedessero garanzie di primo grado (cfr. punti 32 e 34), che potevano essere fatte valere direttamente sulla base di titoli esecutivi bancari e di cui si poteva disporre con relativa facilità (cfr. punto 28).
(177)
I creditori pubblici, d'altro canto, hanno intrapreso azioni di recupero tramite un ufficiale giudiziario, e alla fine del 2007 avevano recuperato un importo totale di 28,76 milioni di PLN (cfr. punto 41).
(178)
La Commissione conclude pertanto che tra il 1998 e il 2007 PZL Hydral era riuscita a ottenere agevolazioni analoghe da due creditori privati, ossia la Banca […] e la Banca […], che non erano soltanto nella stessa situazione, ma in una situazione migliore nei confronti dell'impresa rispetto agli enti pubblici di riscossione.
(179)
La Commissione conclude inoltre che la decisione dei creditori pubblici e privati di rinunciare all'avvio della procedura di fallimento contro PZL Hydral era giustificata dalle buone prospettive di ripristinare la redditività per le attività nei settori dell'aviazione e della difesa una volta rimborsati i debiti arretrati, come indicato nella strategia definita nel 1998 (cfr. punto 54).
(180)
Pertanto, il mancato recupero da parte degli enti pubblici di riscossione degli importi ad essi dovuti nel periodo 1998-2007 non conferisce un vantaggio a favore di PZL Hydral in quanto le autorità pubbliche hanno agito nello stesso modo di un creditore privato. Non si tratta pertanto di un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
VIII.3. Rimborso dei debiti di PZL Hydral nei confronti di enti pubblici (2007-2010)
(181)
Dopo l'insuccesso dei negoziati sulla privatizzazione con […], i principali creditori privati di PZL Hydral, ossia la Banca […] e la Banca […], hanno recuperato i crediti vantati nei confronti di PZL Hydral.
(182)
I creditori privati sono stati rimborsati rispettivamente nell'aprile 2003 (Banca […]) e nel novembre 2006 (Banca […]). Nonostante la buona qualità della sua garanzia, la Banca […] ha accettato il saldo dei debiti di PZL Hydral di 51,6 milioni di PLN con un pagamento di 4 milioni di PLN e la Banca […] ha accettato il saldo dei debiti di PZL Hydral di 86,4 milioni di PLN con un pagamento di 11,5 milioni di PLN rispettivamente (cfr. punti 31 e 33).
(183)
Nel 2007 gli enti pubblici di riscossione hanno raggiunto un accordo per il ripianamento dei debiti con l'ARP e PZL Hydral, che è stato inserito nel piano nel novembre 2007. L'accordo conteneva quattro elementi essenziali:
-
PLZ Hydral avrebbe pagato tutte le nuove imposte, oneri e contributi entro i termini prescritti;
-
PZL Hydral avrebbe rimborsato parte dei debiti in essere a rate; il pagamento dei debiti restanti sarebbe stato prorogato fino alla vendita da parte di PZL Hydral delle sue filiali e attività;
-
PLZ Hydral avrebbe venduto tutte le sue filiali e attività e utilizzato i ricavi per pagare i debiti arretrati;
-
le attività di PZL Hydral nel settore dell'aviazione e della difesa sarebbero state cedute alla filiale PZL Wrocław, che in seguito sarebbe stata privatizzata, rimborsando i creditori pubblici con i relativi ricavi. In questo modo PZL Hydral sarebbe diventata un guscio vuoto e sarebbe stata liquidata.
(184)
Conformemente ai ricavi stimati delle vendite nel periodo 2007-2010, il piano prevedeva un recupero da parte degli enti pubblici di riscossione di 120,8 milioni di PLN (cfr. punto 61). A posteriori, questa si è rivelata una stima adeguata, in quanto l'importo stabilito nel 2010 è 122,3 milioni di PLN (cfr. punto 133).
(185)
La Commissione rileva che il piano prevedeva inoltre due conferimenti di capitale a favore di PZL Hydral, che avrebbero dovuto aumentare le risorse finanziarie disponibili per saldare i debiti passati. L'inclusione di tali conferimenti di capitale nel piano avrebbe dovuto essere sottoposta alla previa autorizzazione della Commissione; quando era stato raggiunto l'accordo sul piano, era pertanto chiaro ai creditori pubblici che non potevano considerare l'inclusione di tali importi aggiuntivi nel piano acquisita e certa.
(186)
La Commissione sottolinea inoltre che il piano non include una decisione finale sul modo in cui i ricavi saranno suddivisi tra i vari creditori pubblici. Tale suddivisione avrebbe dovuto essere effettuata al termine del processo di vendita di filiali e attività sulla base dei ricavi effettivi della vendita, tenendo conto della garanzia dei vari creditori pubblici sulle attività in questione.
(187)
Per quanto riguarda la valutazione del comportamento dei creditori pubblici dal 2007 al 2010, la Commissione ritiene che sia necessario valutare due diverse decisioni da parte dei creditori pubblici: la decisione del 2007 di approvare il piano e la decisione del 2010 di accettare il rimborso finale come indicato in dettaglio nella tabella 26 della presente decisione.
(188)
In base alla giurisprudenza della Corte, in tali situazioni la Commissione deve applicare il criterio del creditore privato, ossia per determinare se la riduzione di una parte dei debiti dovuti da un'impresa in difficoltà a un ente di diritto pubblico abbia le caratteristiche di un aiuto di Stato, deve equiparare tale ente a un creditore privato che cerchi di recuperare gli importi dovutigli da un debitore in difficoltà finanziarie (40).
(189)
Tuttavia, secondo la giurisprudenza, quando un'impresa, a fronte di un significativo peggioramento della sua situazione finanziaria, propone ai suoi creditori un accordo, o una serie di accordi, per la ristrutturazione del suo debito, al fine di risanare la propria situazione e di evitare la messa in liquidazione, ciascun creditore è indotto a operare una scelta tenendo conto, da una parte, dell'importo offertogli nell'ambito dell'accordo proposto, e, dall'altra, dell'importo che ritiene di poter recuperare al termine dell'eventuale liquidazione dell'impresa. La sua scelta è influenzata da una serie di fattori, come ad esempio la sua qualità di creditore ipotecario, privilegiato o ordinario, la natura e la portata delle eventuali garanzie che detiene, la sua valutazione delle possibilità di risanamento dell'impresa e del rischio di un aumento delle sue perdite in caso contrario nonché l'importo che riceverebbe in caso di liquidazione. Se, ad esempio, succedesse che, nell'ipotesi della liquidazione di un'impresa, il valore di realizzo delle attività permettesse di rimborsare solamente i crediti ipotecari e privilegiati, i crediti ordinari non avrebbero alcun valore. In simili circostanze, il fatto che un creditore ordinario accetti di rinunciare al rimborso di una parte importante del suo credito non costituirebbe un sacrificio significativo (41).
(190)
La Commissione rileva che i termini dell'accordo concluso con gli enti pubblici di riscossione sono diversi dai termini stabiliti nell'accordo con le banche private.
(191)
Innanzitutto, le banche private hanno optato per un rimborso immediato, mentre gli enti pubblici di riscossione hanno accettato di attendere i risultati della vendita delle attività e delle filiali di PLZ Hydral.
(192)
In secondo luogo, il tasso di recupero previsto degli enti pubblici di riscossione supera in larga misura il tasso di recupero delle banche private: la Banca […] ha recuperato il 7 %, la Banca […] il 13 %, mentre gli enti pubblici di riscossione potevano aspettarsi di recuperare il 38,5 % sulla base dei ricavi della vendita di 122,3 milioni di PLN.
(193)
La Commissione deve valutare se la decisione dei creditori pubblici di accettare nel 2007 il piano, che è di natura diversa dal rimborso dei debiti ottenuto dai creditori privati, sarebbe stata presa da un creditore privato al loro posto, applicando i principi di cui ai precedenti punti 188 e 189.
(194)
Innanzitutto, la Commissione rileva che i creditori pubblici avevano soltanto garanzie limitate e che le loro garanzie erano di qualità inferiore rispetto a quella delle banche private (cfr. precedenti tabelle da 16 a 20). Si trovavano pertanto in una posizione negoziale più debole. Al contempo, a seguito dell'accordo con i creditori privati, la qualità della loro garanzia è aumentata in misura significativa, offrendo loro l'ulteriore certezza che, anche nel caso in cui il piano non avesse funzionato come previsto, avrebbero comunque ottenuto un tasso di recupero accettabile dalle attività.
(195)
In secondo luogo, la Commissione constata che i creditori pubblici potevano aspettarsi, sulla base delle ipotesi del piano, un tasso di recupero molto più elevato di quello dei creditori privati, che avevano optato per una soluzione più rapida.
(196)
In terzo luogo, la Commissione fa presente che, i creditori privati avevano ottenuto assicurazioni da PZL Hydral e PZL Wrocław che tutti i nuovi debiti sarebbero stati pagati entro i termini prescritti.
(197)
In quarto luogo, la Commissione osserva che per quanto riguarda i debiti in essere, PZL Hydral aveva accettato un programma di pagamento che prevedeva il rimborso rateale di parte del debito e il pagamento della parte restante dopo aver saputo quali sarebbero stati i ricavi della vendita delle attività e delle filiali. Tali pagamenti costituivano un miglioramento sostanziale rispetto al recupero negli anni precedenti prima dell'approvazione del piano: nel 2008, il primo anno del piano, PZL Hydral ha rimborsato 54,6 milioni di PLN, contro appena 9,5 milioni di PLN nel 2007 (cfr. tabella 21).
(198)
La Commissione conclude che, sulla base di tali garanzie e delle assicurazioni ricevute da PZL Hydral, i creditori pubblici hanno agito come un creditore privato che si trovi in una situazione analoga.
(199)
La Commissione osserva inoltre che, a seguito dell'insuccesso dei negoziati con […] e […] (cfr. punto 94), l'effettiva realizzazione del piano ha richiesto più tempo di quello inizialmente previsto. La Commissione ritiene che si trattasse di un rischio insito nell'approvazione del piano da parte degli enti pubblici di riscossione.
(200)
Il rimborso finale tra PZL Hydral e i suoi creditori pubblici è descritto nella tabella 26. Una volta stabilito il prezzo di vendita per PZL Wrocław a seguito di un'offerta presentata da […], i creditori pubblici hanno accettato di ottenere il rimborso dalla vendita delle attività di PZL Hydral, senza alcun conferimento di capitale, conformemente al criterio del creditore privato, tenendo conto del valore dei loro crediti e della qualità delle loro garanzie (cfr. punto 96).
(201)
La Commissione deve pertanto determinare se, in caso di vendita senza conferimenti di capitale, qualsiasi creditore pubblico sarebbe avvantaggiato rispetto al caso di fallimento, e se una vendita a […] sia l'ipotesi di vendita migliore che i creditori pubblici possano aspettarsi.
(202)
Tutti i creditori pubblici recupereranno più dei creditori privati (cfr. punto 134), tranne il ministero delle Finanze, che, tuttavia, non deteneva alcuna garanzia e pertanto non può essere paragonato ai creditori privati detentori di una garanzia di primo grado (cfr. punti 32 e 34).
(203)
Va sottolineato che lo studio di Ernst&Young richiesto dall'ARP confrontava gli importi che ciascun creditore pubblico poteva aspettarsi di recuperare in caso di fallimento e in caso di vendita, che ha avuto luogo nel 2010 (cfr. punto 137). Lo studio conclude che ciascun creditore pubblico sarebbe avvantaggiato in caso di vendita.
(204)
La Commissione ha valutato criticamente lo studio di Ernst&Young per determinare l'attendibilità dei suoi risultati e verificare se esso effettivamente dimostri che, accettando l'accordo ciascun creditore pubblico si è comportato come un creditore privato che si trovi in una situazione analoga, basandosi sulla giurisprudenza menzionata ai precedenti punti 188 e 189.
(205)
Innanzitutto, la Commissione rileva che lo studio di Ernst&Young ha utilizzato come metodologia la giurisprudenza pertinente dei tribunali europei per valutare il criterio del creditore privato e ha preso in considerazione la situazione di ciascun creditore pubblico, la garanzia detenuta, la sua classificazione e l'importo che sarebbe stato recuperato in caso di liquidazione.
(206)
La tabella 26 della presente decisione indica che, sulla base di tale valutazione, ciascun creditore pubblico (l'ente di previdenza sociale, l'ufficio delle imposte regionale della Bassa Slesia, l'ufficio delle imposte di Breslavia Psie Pole, il consiglio comunale di Breslavia, il fondo statale per la riabilitazione dei disabili, l'ufficio regionale della Bassa Slesia e il ministero delle Finanze) sarebbe avvantaggiato in caso di vendita di tutte le attività di PZL Hydral, dal momento che ciascuno recupererebbe una percentuale più elevata della propria parte dei debiti in essere rispetto all'ipotesi di fallimento con conseguente liquidazione, tenendo conto della classificazione dei debiti e delle garanzie possedute dai creditori pubblici (cfr. punto 134).
(207)
La Commissione ha quindi verificato la plausibilità dell'ipotesi di fallimento elaborata da Ernst&Young. Il punto di partenza della valutazione è che il valore di PZL Hydral è pari a zero, in quanto le sue passività superano di gran lunga il valore delle sue attività e filiali. Ciascun creditore, in un'ipotesi di fallimento, potrebbe quindi recuperare soltanto la parte dei debiti in essere coperta da una garanzia, a condizione che la classificazione di tale garanzia consenta al creditore di beneficiare del valore di liquidazione delle attività garantite.
(208)
Le tabelle da 16 a 20 riportano le garanzie per ogni creditore pubblico. La misura in cui ogni creditore pubblico deve essere soddisfatto dalla sua garanzia, tenendo conto della relativa classificazione, in caso di dichiarazione di fallimento di PZL Hydral, è indicata al punto 131. Allo scopo di stimare il valore di svendita degli immobili, Ernst&Young ha considerato l'attuale valore equo delle attività che fanno parte dell'impresa conformemente al punto 30 e al principio contabile internazionale (IAS) n. 16 relativo a immobili, impianti e macchinari (42). La Commissione rileva che l'applicazione dell'IAS è obbligatoria nell'Unione europea e che pertanto è un punto di partenza adeguato per valutare il valore di liquidazione. La Commissione ritiene ragionevole che il valore fallimentare di tali attività si riduca nella svendita del 50 % per il fatto che le attività in questione saranno vendute separatamente, che non sarà possibile applicare il criterio «dell'impresa avviata» e a causa di una riduzione della domanda di beni industriali nel contesto della crisi economica nonché del fatto che questo valore è superiore ai ricavi medi della vendita delle attività in caso di fallimento in Polonia, che è pari al 26,86 % del loro valore equo.
(209)
La Commissione conclude che l'ipotesi di una vendita a […] è il più favorevole a ciascuno dei creditori pubblici dell'ipotesi del fallimento.
(210)
Resta da determinare se l'offerta di […] sia la migliore che i creditori pubblici possano aspettarsi. La Commissione rileva che quando nella prima metà del 2009 è diventato chiaro che le condizioni contenute nell'offerta di […] non erano state soddisfatte, […] era l'unico acquirente interessato all'acquisto delle azioni di PZL Wrocław. Nonostante la pubblicazione di un invito a esprimere interesse e la ricerca attiva di possibili investitori nel maggio 2008 (cfr. punto 90 e seguenti), non si erano presentati altri investitori. I creditori pubblici non avevano pertanto motivi ragionevoli per ritenere che altri investitori avrebbero offerto un prezzo migliore in futuro.
(211)
Su tale base, la Commissione ritiene che, accettando nel 2010 la struttura del rimborso dei debiti indicata nella tabella 26, i creditori pubblici si sono comportati come un creditore privato che cerca di recuperare importi ad esso dovuti da un debitore in difficoltà finanziarie. I creditori pubblici non hanno pertanto conferito un vantaggio a PZL Hydral. Il rimborso dei debiti in essere sotto forma di cancellazione parziale di debiti pubblici, come risulta dallo studio di Ernst&Young, non costituisce un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
VIII.4. Misure nei confronti di PZL Wrocław
(212)
La Commissione deve determinare se il prestito del 2007 abbia conferito un vantaggio a PZL Wrocław. A tale scopo, la Commissione deve stabilire se un investitore privato (in appresso «il principio dell'investitore operante nelle normali condizioni di un'economia di mercato») avrebbe realizzato l'operazione in questione alle medesime condizioni e, in caso di risposta negativa, esaminare a quali condizioni egli avrebbe potuto realizzarla (43).
(213)
La Commissione sottolinea che per accertare se un prestito concesso da un ente statale che è già un azionista di un'impresa è conforme al principio dell'investitore operante nelle normali condizioni di un'economia di mercato, l'investimento deve essere confrontato con gli investimenti di una holding privata o di un gruppo di imprese private che perseguono una politica strutturale e che sono guidati dalle prospettive a più lungo termine (44).
(214)
La Commissione è del parere che l'ARP non sia un creditore esterno che investe allo scopo di ottenere utili sulla base del rendimento del proprio investimento sotto forma di tasso di interesse, ma che sia un azionista che detiene più del 90 % delle azioni di PZL Hydral, che a sua volta detiene il 100 % delle azioni di PZL Wrocław. Occorre pertanto stabilire se un investitore privato avrebbe concesso il prestito del 2007 nelle stesse circostanze.
(215)
Per quanto riguarda il prestito del 2007 a favore di PZL Wrocław, la Commissione fa presente innanzitutto che è stato concesso a PZL Wrocław, un'impresa che all'epoca era finanziariamente redditizia e non si trovava in difficoltà finanziarie ai sensi degli orientamenti per il salvataggio e la ristrutturazione (cfr. punti 47 e 48). Si trattava invece di una società nuova non gravata da debiti che disponeva già di un numero considerevole di ordini, principalmente sotto forma di contratti con il ministero della Difesa polacco, con il quale aveva relazioni commerciali di lunga data.
(216)
La Commissione rileva che l'ARP aveva previsto di garantirsi un rendimento del suo investimento tramite la conversione del debito derivante da tale prestito in quote del capitale sociale di […] % e la conseguente vendita di questa partecipazione in PZL Wrocław a un investitore privato (per un importo previsto di […]), come indicato nel piano.
(217)
L'ARP ha preso in considerazione i negoziati in corso con […] (cfr. punto 74).
(218)
Per stabilire se l'ARP abbia agito conformemente al principio dell'investitore privato, è pertanto necessario determinare il prezzo di vendita che l'ARP poteva aspettarsi per la sua quota di partecipazione, il livello di rischio e se il rendimento dell'investimento derivante dalla vendita fosse adeguato in relazione al rischio assunto dall'ARP.
(219)
Prima di concedere il prestito, l'ARP aveva richiesto uno studio a un esperto indipendente per stabilire il valore di PZL Wrocław dopo il completamento della cessione a quest'ultima di una parte delle attività di PZL Hydral (cfr. punto 66).
(220)
La Commissione ha valutato con attenzione questo studio e ha concluso che era ragionevole aspettarsi un prezzo di vendita minimo di […] (cfr. punto 71 e seguenti). Vendendo circa […] % delle sue azioni, l'ARP poteva pertanto aspettarsi un considerevole rendimento di almeno 48,5 milioni di PLN, in caso di riuscita della vendita.
(221)
La Commissione riconosce che esistono sempre considerevoli rischi insiti in qualsiasi privatizzazione. Nel caso in esame un primo tentativo era già fallito. Al contempo, la Commissione rileva che le prospettive complessive per un'impresa polacca dei settori dell'aviazione e della difesa erano relativamente stabili tenendo conto delle operazioni in corso all'estero dell'esercito polacco e degli impegni della Polonia nei confronti della NATO per quanto riguarda le sue capacità di difesa. Inoltre, tenuto conto della necessità di disporre di autorizzazioni specifiche, gli ostacoli all'ingresso nel segmento di mercato pertinente sono elevati e ciò aumenta l'attrattiva degli operatori già presenti sul mercato.
(222)
La Commissione sottolinea inoltre che il rendimento previsto dell'investimento era sufficientemente elevato da giustificare un rischio relativamente elevato e che inoltre l'ARP aveva ottenuto una garanzia sotto forma di pegno registrato sui macchinari per 5,5 milioni di PLN e di un pegno ordinario sul […] % delle azioni (cfr. punto 65).
(223)
Su tale base, la Commissione ritiene che il prestito del 2007 sia stato concesso in linea con il principio dell'investitore privato e che pertanto non costituisca un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
(224)
La Commissione deve determinare se il prestito del 2008 abbia conferito un vantaggio a PZL Wrocław. A tale scopo, la Commissione applicherà il principio dell'investitore privato secondo quanto indicato ai punti da 212 a 214 e per i motivi in essi spiegati.
(225)
Per quanto riguarda il prestito del 2008 a favore di PZL Wrocław, la Commissione fa presente innanzitutto che è stato concesso a PZL Wrocław, un'impresa che all'epoca era finanziariamente redditizia e non si trovava in difficoltà finanziarie ai sensi degli orientamenti per il salvataggio e la ristrutturazione. Si trattava invece di una società nuova non gravata da debiti che disponeva già di un numero considerevole di ordini, principalmente sotto forma di contratti per un importo di […] con il ministero della Difesa polacco (cfr. punto 48). La Commissione è del parere che il prestito in questione sia stato concesso specificamente allo scopo di gestire il numero crescente di ordini del ministero della Difesa. Inoltre, nel 2008 l'impresa ha ottenuto un finanziamento privato sotto forma di leasing operativo (cfr. punto 87).
(226)
La Commissione sottolinea che l'ARP ha concesso il prestito del 2008 poco prima della prevista conclusione dei negoziati con […] riguardo alla vendita di PZL Wrocław (cfr. punto 74). Lo ha fatto per fornire un prestito ponte per il periodo precedente alla conclusione dell'accordo, quando PZL Wrocław doveva espandere la sua capacità rapidamente per affrontare il numero crescente di ordini del ministero della Difesa. La principale motivazione dell'ARP per la concessione del prestito era pertanto garantire che l'impresa potesse sfruttare le opportunità commerciali prima della conclusione dell'accordo con […] e garantire che l'accordo potesse essere concluso in tempi brevi.
(227)
La Commissione rileva che il prestito è limitato a 4 milioni di PNL, l'importo necessario per acquisire le attività indispensabili per soddisfare la domanda aggiuntiva del ministero della Difesa.
(228)
Inoltre, la Commissione osserva che il prestito era garantito da un pegno registrato su macchinari per un valore di 2,8 milioni di PLN e da un pegno ordinario su crediti derivanti da contratti commerciali per un valore di 5,2 milioni di PLN, e che aveva un tasso di interesse variabile identico al tasso di riferimento applicabile pubblicato dalla Commissione (cfr. punto 83). Ciononostante, prima di concedere il prestito del 2008, l'ARP ha esaminato la situazione finanziaria di PZL Wrocław e ha rilevato che realizzava un utile. Su tale base, l'ARP poteva aspettarsi che PZL Wrocław realizzasse un flusso di cassa sufficiente per rimborsare il prestito e per consentire all'ARP di ottenere un remunerazione dal suo investimento.
(229)
La Commissione osserva che la concessione di un prestito ponte di importo esiguo costituisce un comportamento economico normale per un azionista di maggioranza che ha intenzione di vendere l'impresa se tale prestito è necessario per sfruttare le opportunità commerciali e garantire che la vendita si concluda regolarmente. La Commissione è del parere che il prestito del 2008, che, inoltre, era adeguatamente garantito e prevedeva un interesse conforme al tasso di riferimento, sia stato concesso dall'ARP in linea con tale logica.
(230)
Su tale base, la Commissione ritiene che il prestito del 2008 sia stato concesso in linea con il principio del creditore operante nelle normali condizioni di un'economia di mercato e che pertanto non costituisca un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
(231)
Accettando, dapprima la conversione del debito in quote del capitale sociale e poi l'assegnazione di tutti i ricavi della vendita delle quote del capitale sociale a PZL Hydral per consentirle di rimborsare i debiti in essere nei confronti di enti pubblici come previsto nel piano, l'ARP ha di fatto rinunciato alla riscossione di crediti per un importo di 17,2 milioni di PLN, recuperando soltanto [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
È necessario stabilire se la conversione del debito in quote del capitale sociale comporti un vantaggio concesso dall'ARP a favore di PZL Wrocław. A tale scopo, la Commissione deve determinare se, nell'esecuzione di questa operazione, l'ARP abbia soddisfatto il criterio del creditore privato definito ai punti 188 e 189.
(233)
La Commissione sottolinea innanzitutto che l'offerta di […] del 2009 […] era di […] inferiore all'offerta di […] del 2008. La Commissione è del parere che questa differenza rifletta il deterioramento della situazione di PZL Wrocław, che nel 2008 era stata redditizia e con buone prospettive, mentre nel 2009 presentava segni di difficoltà, soprattutto a seguito della considerevole diminuzione degli ordini da parte del ministero della Difesa.
(234)
La Commissione rileva inoltre che l'ARP non aveva motivo di aspettarsi di trovare un acquirente oltre a […] per le azioni di PZL Wrocław che aveva ottenuto a seguito della conversione del debito in quote del capitale sociale (cfr. punto 210). Per assicurare la riuscita dell'operazione, l'ARP doveva garantire che l'impresa potesse rimborsare i debiti nei confronti dei creditori pubblici, a condizione che avessero ipoteche sulle attività di PZL Wrocław, altrimenti non sarebbe stata in grado di onorare l'impegno di trasferire tutte le attività non garantite.
(235)
Inoltre, se la vendita di PZL Wrocław - che era l'evento su cui si basava la ristrutturazione dei debiti pubblici mediante rimborsi parziali - non fosse andata avanti, le autorità fiscali avrebbero richiesto il rimborso dei loro crediti conformemente al codice delle imposte (cfr. punto 144). Inoltre, tenuto conto della situazione finanziaria di PZL Wrocław, l'insuccesso dell'accordo di vendita avrebbe avuto come conseguenza la dichiarazione di fallimento di PZL Wrocław (cfr. punto 52).
(236)
La Commissione conclude pertanto che l'unica alternativa all'accettazione della rinuncia di fatto a 17,2 milioni di PLN sarebbe stata la liquidazione di PZL Wrocław e PZL Hydral.
(237)
Il supplemento allo studio di Ernst&Young valutava queste due ipotesi. La Commissione ha valutato criticamente lo studio di Ernst&Young per stabilire l'attendibilità dei suoi risultati e verificare se esso dimostri effettivamente che, accettando l'accordo, l'ARP si era comportata come un creditore privato che si trovi in una situazione analoga, basandosi sulla giurisprudenza menzionata ai punti 188 e 189.
(238)
In caso di fallimento, lo studio conclude che i creditori ordinari non riceveranno nulla, in quanto molte delle attività sono gravate da pegni e ipoteche e, inoltre, le autorità fiscali potranno richiedere il rimborso dei crediti vantati nei confronti di PZL Wrocław (cfr. punti 143 e seguenti). La Commissione ha confermato queste informazioni esaminando le relazioni finanziarie di PZL Wrocław e analizzando l'attuazione della normativa polacca ed è giunta alla conclusione che la valutazione di Ernst&Young sia giustificata.
(239)
La Commissione ritiene pertanto che il valore del pegno ordinario sui crediti che garantisce il prestito del 2008 non avrebbe alcun valore nell'ipotesi di una liquidazione. Inoltre, il pegno su […] % delle azioni non avrebbe alcun valore nell'ipotesi di una liquidazione, in quanto il valore delle stesse azioni è pari a zero.
(240)
Per stabilire l'importo che l'ARP otterrebbe nell'ipotesi di una liquidazione, è quindi necessario stimare gli utili che potrebbe aspettarsi dalla vendita dei beni sui quali possiede pegni registrati.
(241)
Il supplemento allo studio di Ernst&Young sottolinea che i macchinari sui quali l'ARP deteneva pegni per il prestito del 2007 avevano un valore contabile nel 2007 di 5,5 milioni di PLN, mentre i macchinari sui quali deteneva pegni per il prestito del 2008 avevano un valore contabile di 2,8 milioni di PLN nel 2008.
(242)
Nel supplemento allo studio di Ernst&Young la valutazione del valore di liquidazione dei pegni registrati a favore dell'ARP era basata sul valore contabile delle attività inserite nelle relazioni finanziarie di PZL Wrocław sottoposte a revisione (cfr. punti 151 e 152) al 31 gennaio 2010, vale a dire 2,1 milioni di PLN.
(243)
La Commissione ritiene che il valore contabile delle attività mobili durature (che servivano come pegno per i prestiti del 2007 e del 2008), inserito nella relazione finanziaria sottoposta a revisione, costituisca un punto di partenza adeguato per valutare il loro valore di liquidazione. La Commissione osserva innanzitutto che la considerevole differenza tra il valore contabile e il valore patrimoniale netto rilevata dallo studio del 2008 che aveva valutato PZL Wrocław era dovuta a un significativo aumento del valore degli immobili. Non era stata effettuata alcuna rettifica per il valore dei macchinari. In secondo luogo, la Commissione sottolinea che, tenuto conto del breve periodo di tempo trascorso tra l'istituzione del pegno e la valutazione, non sussistono altre indicazioni da cui risulti che il valore contabile non rifletta il valore dei macchinari stabilito sulla base di una stima prudente.
(244)
Il supplemento allo studio di Ernst&Young sostiene che, in caso di liquidazione, le attività avrebbero dovuto essere vendute in una svendita con una riduzione del 50 % e che pertanto il loro valore sarebbe di 1 053 196,36 PLN. La Commissione riconosce che attività quali i macchinari che sono messe in vendita nel contesto di una liquidazione sono di norma vendute a un valore inferiore a quello contabile.
(245)
La Commissione ritiene che la riduzione del 50 % sia giustificata per i motivi indicati da Ernst&Young e descritti al precedente punto 147. Ritiene in particolare che la valutazione del loro valore ipotetico in caso di fallimento sia stata effettuata utilizzando una metodologia che può essere considerata adeguata per determinare il valore realizzabile dei crediti vantati nei confronti dei beneficiari di prestiti a rischio di fallimento, tenendo conto del tipo specifico di macchinari da vendere e della circostanza delle vendite ad un cliente particolare (il ministero della Difesa) che riduce le proprie spese alla luce della necessità di adattarsi alla riduzione delle entrate fiscali dovuta alla crisi.
(246)
La Commissione conclude pertanto che, sulla base delle informazioni di cui disponeva al momento dell'adozione della presente decisione, il valore fallimentare dei prestiti in essere dell'ARP era 1 053 196,36 PLN.
(247)
Nell'ipotesi di vendita, il valore dei prestiti in essere dell'ARP era superiore, in quanto […] si era offerto di pagare all'ARP [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
La Commissione conclude che un creditore privato che si trovi nella situazione dell'ARP accetterebbe di rinunciare a 17,2 milioni di PLN, in quanto non potrebbe ragionevolmente aspettarsi di recuperare un importo superiore in una procedura di fallimento. Su tale base, la Commissione è pertanto convinta che il comportamento dell'ARP riguardo alla conversione del debito in quote del capitale sociale del 2010 sia in linea con il principio dell'investitore privato e che la conversione del debito in quote del capitale sociale non comporti elementi di aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
IX. CONCLUSIONE
(249)
La Commissione rileva che il procedimento di indagine formale, avviato ai sensi dell'articolo 8 del regolamento di procedura, e relativo ad apporti di capitale per un importo di 113 milioni di PLN notificati ma successivamente ritirati dalle autorità polacche non ha più ragione di essere.
(250)
Per quanto riguarda il mancato recupero dei debiti dovuti a creditori pubblici e il loro successivo rimborso, la Commissione ritiene che i creditori pubblici abbiano agito in linea con il criterio del creditore privato. Il comportamento dei creditori pubblici non contiene pertanto elementi di aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE.
(251)
La Commissione ritiene che la conversione parziale del debito in quote di capitale sociale, prevista dall'agenzia per lo sviluppo industriale (ARP) nel quadro del piano modificato, non costituisca un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE in quanto è conforme al criterio del creditore privato. La Commissione ritiene inoltre che il prestito del 2007 e il prestito del 2008 a favore di PZL Wrocław non costituiscano aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del TFUE in quanto sono conformi al criterio dell'investitore privato,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
La Commissione ha deciso di chiudere il procedimento di indagine formale di cui all'articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell'Unione europea relativo a conferimenti di capitale per un importo di 113 milioni di PLN, considerato che la Polonia ha ritirato la sua notifica e non intende portare avanti il progetto di aiuto in questione.
Articolo 2
1. Il mancato recupero parziale nel periodo 1998-2007 dei crediti delle autorità pubbliche polacche nei confronti di PZL Hydral e il loro successivo rimborso nel periodo 2007-2010 non costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del trattato sul funzionamento dell'Unione europea.
2. I prestiti concessi dall'ARP a PZL Wrocław nel 2007 (12,5 milioni di PLN) e nel 2008 (4 milioni di PLN) non costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del trattato sul funzionamento dell'Unione europea.
3. La successiva cancellazione parziale di tali prestiti menzionati per un importo di 17,2 milioni di PLN, effettuata sotto forma di conversione del debito in quote del capitale sociale, non costituisce un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 107, paragrafo 1, del trattato sul funzionamento dell'Unione europea.
Articolo 3
La Repubblica di Polonia è destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 4 agosto 2010.