PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1105/2010
ze dne 29. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii.
(3)
Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:
Uživatelé v Unii
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno.
(7)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(9)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů.
(10)
V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací.
(11)
Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
(12)
Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku.
(13)
Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Tchaj-wan
3.1.1 Běžná hodnota
(15)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami.
(16)
Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné.
(17)
Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit.
3.1.2 Vývozní cena
(18)
Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(21)
Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit.
3.1.4 Dumpingová rozpětí
(22)
Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje.
(24)
Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže.
(25)
První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků.
(26)
Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě.
(27)
Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků.
(28)
Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje.
(29)
Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2 Individuální zjišťování
(31)
Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření.
(32)
Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:
-
Oriental Industries Co., Ltd.,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(34)
Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností.
(35)
Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3.2.3 Individuální zacházení
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(37)
Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno.
(38)
Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(39)
Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.2.4 Srovnatelná země
(40)
Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan.
(41)
Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz.
(42)
Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření.
(43)
Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan.
(44)
Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu.
(45)
Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi.
(46)
Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku.
(47)
Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země.
(48)
Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk.
(49)
Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %.
(50)
Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný.
(51)
Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR.
(52)
Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(53)
Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země.
3.2.5 Běžná hodnota
3.2.5.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5.2 Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(55)
Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány.
3.2.6 Vývozní cena
(56)
Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.7 Srovnání
(58)
Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(59)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje.
(60)
Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.8 Dumpingová rozpětí
(62)
Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí.
(63)
Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:
-
5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,
-
5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku.
(64)
U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:
-
9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,
-
0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Korejská republika
3.3.1 Běžná hodnota
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují.
3.3.2 Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.3 Srovnání
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.4 Dumpingová rozpětí
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(69)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Spotřeba v Unii
(71)
Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba unie
2005
2006
2007
2008
OŠ
Tuny
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(72)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize.
(73)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR, Korejské republiky a Tchaj-wanu
4.4.1 Souhrnné posouzení vlivů dovozu
(74)
Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(75)
Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
4.4.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(76)
Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Podíl na trhu
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Průměrná cena (EUR/t)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(77)
Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %.
4.4.3 Cenové podbízení
(78)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně.
(80)
Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(81)
Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (- 36 %), objem prodeje (- 29 %), prodejní cena (- 9 %) a podíl na trhu (- 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (- 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (- 141 %), a zároveň významně klesly investice (- 89 %).
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Předběžná poznámka
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(85)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %.
(86)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl.
(87)
Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(88)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(89)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Vliv dalších činitelů
5.3.1 Nedumpingový dovoz
(90)
Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2 Jiné činitele
(91)
Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii.
(92)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu.
(93)
Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
(94)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(95)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu.
(96)
V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení
(99)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu.
(100)
Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen.
(101)
Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(103)
Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(104)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období.
(105)
Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie.
(106)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu.
(107)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Dovozci
(108)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce.
(109)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Uživatelé
(110)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí.
(111)
V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí.
(112)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv.
(113)
Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek.
(114)
Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na - 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(115)
A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši - 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z - 1,9 % na - 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují.
(116)
Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii.
(117)
Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek.
(118)
Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený.
(119)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj.
(120)
Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná.
(121)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(122)
Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný.
6.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(123)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(126)
Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo.
(127)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Antidumpingové clo
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Všechny ostatní společnosti v ČLR
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(129)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(130)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(131)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních cel
(132)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
8. UKONČENÍ ŘÍZENÍ
(133)
S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Společnosti uvedené v příloze
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Všechny ostatní společnosti
9,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celních předpisů.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu se ukončuje.
Článek 3
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 478/2010 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky, budou s konečnou platností vybrány v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 4
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 5,3 %.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. listopadu 2010.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1105/2010 DEL CONSIGLIO
del 29 novembre 2010
che istituisce un dazio antidumping definitivo, dispone la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della Repubblica popolare cinese e chiude il procedimento relativo alle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della Repubblica di Corea e di Taiwan
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione»), dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Misure provvisorie
(1)
Con il regolamento (UE) n. 478/2010 (2) («regolamento provvisorio»), la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della Repubblica popolare cinese («RPC»). Non sono state istituite misure provvisorie sulle importazioni di filati ad alta tenacità originari della Repubblica di Corea («Corea») e di Taiwan.
(2)
Il procedimento è stato avviato in seguito a una denuncia presentata il 27 luglio 2009 dal Comitato internazionale del rayon e delle fibre sintetiche - CIRFS («il denunciante») per conto di produttori di filati di poliestere ad alta tenacità che rappresentano una percentuale rilevante, in questo caso più del 60 %, della produzione complessiva di filati di poliestere ad alta tenacità dell’Unione.
(3)
Come indicato nel considerando 15 del regolamento provvisorio, l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2008 e il 30 giugno 2009 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’esame delle tendenze per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il gennaio 2005 e la fine del periodo dell’inchiesta («periodo considerato»).
1.2. Fase successiva della procedura
(4)
Dopo la divulgazione dei fatti e delle considerazioni principali in base a cui è stato deciso di istituire le misure antidumping provvisorie («divulgazione delle conclusioni provvisorie»), varie parti interessate hanno presentato osservazioni scritte in merito alle conclusioni provvisorie. Le parti che ne hanno fatto richiesta hanno avuto l’opportunità di essere sentite. La Commissione ha continuato a raccogliere e a verificare tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini delle conclusioni definitive. Le osservazioni presentate oralmente e per iscritto dalle parti interessate sono state esaminate e le conclusioni provvisorie sono state, se del caso, modificate di conseguenza.
(5)
Per quanto riguarda gli aspetti relativi all’interesse dell’Unione, sono state svolte ulteriori visite di controllo presso le seguenti società:
Utilizzatori dell’Unione
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry SA,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Una parte interessata ha chiesto un’audizione e l’intervento del consigliere-auditore. Questa richiesta è stata fatta dopo la divulgazione delle conclusioni provvisorie. L’audizione in presenza del consigliere-auditore è stata concessa.
(7)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base a cui si intendeva raccomandare l’istituzione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originarie della RPC e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazi provvisori («divulgazione delle conclusioni definitive»). È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni relative alla comunicazione.
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(8)
Il prodotto in esame è costituito da filati di poliestere ad alta tenacità (diversi dal filo da cucito), non in vendita al dettaglio, inclusi i monofilamenti inferiori a 67 decitex originari della RPC, della Corea e di Taiwan («prodotto in esame»), attualmente classificati al codice NC 5402 20 00.
(9)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, una delle parti interessate ha affermato che la Commissione non aveva preso in considerazione le differenze tra i filati utilizzati nella produzione di pneumatici, i cosiddetti filati ad alto modulo e bassa retrazione (High Modulus Low Shrinkage HMLS), e gli altri tipi di filati, visto che questo tipo di filati richiede esami tecnici lunghi e costosi prima di essere autorizzato per le specifiche HMLS imposte dagli acquirenti. Inoltre, la stessa parte ha sostenuto che non era chiaro su quali fattori si fosse basata la determinazione provvisoria dell’esistenza di un unico prodotto. Un’altra parte ha sostenuto che i filati HMLS e gli altri tipi di filati hanno strutture di costi diverse.
(10)
In risposta a queste affermazioni va notato in primo luogo che il prodotto in esame è utilizzato in una serie di diverse applicazioni, come il rafforzamento di pneumatici, tessuti larghi, cinture di sicurezza, airbag, corde, reti e varie applicazioni industriali. Vi sono quindi numerose applicazioni diverse e di conseguenza esistono molti tipi e specifiche diverse.
(11)
Per stabilire se i filati HMLS e gli altri tipi di filati costituiscono un unico prodotto, i principali criteri utilizzati sono stati le caratteristiche fisiche, tecniche e chimiche fondamentali. Infatti, come spiegato nel considerando 19 del regolamento provvisorio, l’inchiesta ha dimostrato che anche se i filati HMLS hanno alcune caratteristiche distinte rispetto agli altri filati ad alta tenacità (per esempio modulo, retrazione, resistenza alla trazione e alla fatica) i diversi tipi di prodotti in esame condividono tutti le stesse caratteristiche fisiche e chimiche fondamentali. Essi sono quindi considerati come un unico prodotto.
(12)
Per quanto riguarda le supposte differenze di struttura dei costi, va notato che esse non costituiscono di per sé un criterio decisivo per determinare se i filati HMLS siano un prodotto distinto dagli altri tipi di filati ad alta tenacità. Le differenze a livello dei costi, dei prezzi e del processo di produzione non giustificano di per sé che un determinato tipo di prodotto come i filati HMLS debba essere considerato un prodotto diverso, se esso presenta le stesse caratteristiche fisiche, tecniche e chimiche fondamentali degli altri tipi di prodotti.
(13)
Non è stata quindi considerata giustificata l’esclusione dei filati HMLS dall’ambito dell’inchiesta e di conseguenza gli argomenti avanzati a tale riguardo hanno dovuto essere respinti.
(14)
In assenza di ulteriori osservazioni sul prodotto in esame e sul prodotto simile, si confermano i considerando da 16 a 20 del regolamento provvisorio.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Valore normale
(15)
Un produttore esportatore di Taiwan ha dimostrato che il prezzo delle principali materie prime (acido tereftalico puro PTA e glicole monoetilenico MEG) acquistate per produrre filati di poliestere ad alta tenacità ha subito fluttuazioni nel corso del PI. In particolare, è emerso che i prezzi di acquisto sono calati fortemente, soprattutto nel quarto trimestre del 2008. Egli ha chiesto quindi che ciò venisse preso in considerazione nella determinazione dei suoi valori normali, al fine di garantire un confronto equo con i prezzi all’esportazione.
(16)
Le conclusioni riportate nel considerando 18 sono il risultato di un’analisi molto dettagliata dei dati forniti dall’esportatore e verificati durante la visita di controllo. Si è quindi ritenuto che in questo caso fosse giustificato determinare i valori normali per certi periodi del PI, per tenere conto delle fluttuazioni dei prezzi delle materie prime.
(17)
Non sono state presentate altre osservazioni sul metodo descritto nei considerando 86 e 87 del regolamento provvisorio. Pertanto, si conferma il metodo utilizzato per stabilire il valore normale per i produttori esportatori di Taiwan.
3.1.2. Prezzo all’esportazione
(18)
Dall’inchiesta è emerso che il produttore di Taiwan menzionato nel considerando 15 ha venduto volumi maggiori del prodotto in esame sul mercato dell’Unione nella prima metà del PI, quando i prezzi delle materie prime erano più bassi. Questa conclusione va vista anche alla luce di quanto esposto nel considerando 16.
(19)
In assenza di osservazioni sul prezzo all’esportazione, si conferma il considerando 88 del regolamento provvisorio.
3.1.3. Confronto
(20)
Il valore normale e il prezzo all’esportazione sono stati stabiliti come spiegato sopra. Il valore normale stabilito in tal modo per il produttore suddetto e il suo prezzo all’esportazione sono stati confrontati in periodi che erano più vicini possibile per tener conto delle differenze che incidono sulla comparabilità dei prezzi, conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(21)
Non sono state presentate altre osservazioni sul confronto del valore normale e del prezzo all’esportazione dei produttori esportatori di Taiwan. Pertanto, si confermano le conclusioni riportate nel considerando 89 del regolamento provvisorio.
3.1.4. Margini di dumping
(22)
Si ricorda che nel considerando 92 del regolamento provvisorio è stato concluso che il margine di dumping nazionale per Taiwan era minimo. Il margine di dumping definitivo stabilito per il produttore di Taiwan menzionato nel considerando 15 è ora inferiore alla soglia minima. Si conferma pertanto che il margine di dumping definitivo nazionale per Taiwan è minimo.
3.2. Repubblica popolare cinese
3.2.1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato (TEM)
(23)
I produttori esportatori della RPC che si sono manifestati sono undici. Queste società rappresentavano il 100 % del totale delle esportazioni del prodotto in esame verso il mercato dell’Unione durante il PI. Allo scopo di stabilire il dumping per la RPC è stato selezionato un campione di tre produttori esportatori o gruppi di società collegate, in base al volume maggiore di esportazioni. I tre produttori esportatori inclusi nel campione hanno chiesto il TEM, ma solo uno di loro è risultato idoneo.
(24)
Dopo la divulgazione delle conclusioni concernenti il TEM, i due produttori esportatori a cui non è stato concesso il TEM hanno presentato le osservazioni riassunte qui di seguito.
(25)
Il primo produttore esportatore ha presentato osservazioni su una clausola restrittiva delle sue attività commerciali, sui problemi incontrati nella contabilità e sul pagamento di determinate attività, come i diritti di utilizzo del terreno.
(26)
Quest’esportatore ha ammesso l’esistenza di una clausola restrittiva nel suo statuto societario. Egli ha sostenuto, senza dimostrarlo, che tale clausola aveva cessato di produrre effetti giuridici sulla sua attività. Anche per quanto riguarda i problemi di contabilità, la società ha ammesso l’esistenza di discrepanze tra i documenti contabili e i rendiconti finanziari certificati, ma ha sostenuto che si tratta di discrepanze minime, spiegate durante l’inchiesta. È opportuno sottolineare che i problemi rilevati nella contabilità di questa società, che hanno condotto al rifiuto del TEM, non erano minimi bensì sostanziali, in particolare per quanto concerne la registrazione di determinate attività e le discrepanze constatate tra i libri contabili e i documenti presentati durante la visita sul posto.
(27)
Il secondo produttore esportatore ha commentato in particolare le conclusioni riguardanti il conferimento di capitale, una clausola restrittiva delle sue attività commerciali e l’acquisizione dei diritti di utilizzo del terreno.
(28)
Per quanto riguarda il conferimento di capitale, l’esportatore ha ripetuto gli stessi argomenti addotti nella fase provvisoria, vale a dire che il capitale era stato conferito debitamente. Egli ha sostenuto che il know-how tecnico era costituito da una speciale categoria di conoscenze che non doveva essere brevettata o registrata e perciò il conferimento di capitale era stato fatto in modo corretto, anche se in natura. Per quanto riguarda le altre questioni, egli ha ripetuto che la clausola restrittiva non è obbligatoria per la società e che gli obblighi di investimento legate all’acquisto del terreno non sono distorsioni, ma sono legati alla politica di sviluppo dei terreni delle autorità.
(29)
Questi argomenti, tuttavia, erano già stati presentati e respinti nella fase provvisoria. Anche se gli obblighi di investimento sono legati alla politica di sviluppo dei terreni delle autorità, non sono considerati compatibili con il TEM. Non è stato presentato nessun nuovo elemento di prova che potesse modificare le conclusioni provvisorie riflesse nella valutazione del TEM nei considerando 50 e 51 del regolamento provvisorio.
(30)
In base a ciò, si confermano le conclusioni provvisorie riportate nei considerando 46 e 52 del regolamento provvisorio.
3.2.2. Esame individuale
(31)
Come menzionato nel considerando 28 del regolamento provvisorio, due produttori esportatori non inclusi nel campione hanno chiesto che venga stabilito un margine di dumping individuale, in conformità all’articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base. Le richieste di esame individuale hanno tuttavia potuto essere esaminate solo dopo l’istituzione delle misure provvisorie.
(32)
Queste società hanno compilato e rispedito il modulo di richiesta del TEM entro il termine stabilito. Dopo l’adozione delle misure provvisorie, la Commissione ha raccolto e verificato le informazioni fornite nei moduli di richiesta e tutte le altre informazioni ritenute necessarie negli stabilimenti delle società in questione:
-
Oriental Industries Co., Ltd,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
A titolo di riferimento sono riportati di seguito, in sintesi, i criteri per beneficiare del TEM:
1)
le decisioni di politica commerciale e di costi vengono prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative interferenze statali; i costi dei principali mezzi di produzione riflettono nel complesso i valori di mercato;
2)
le società dispongono di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente, che sono d’applicazione in ogni caso, in linea con le norme internazionali in materia di contabilità (International Accounting Standards IAS);
3)
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato;
4)
le leggi in materia di fallimento e proprietà garantiscono la certezza del diritto e la stabilità;
5)
le conversioni valutarie sono effettuate ai tassi di mercato.
(34)
Nei documenti di registrazione esiste, per entrambe le società, una clausola restrittiva concernente la ripartizione delle vendite tra il mercato interno e quello di esportazione. Per uno degli esportatori è stata constatata una serie di incoerenze e mancanze nel sistema di contabilità, che ha portato alla conclusione che i conti non fossero chiari, preparati e sottoposti a revisione secondo le norme contabili internazionali. Infine, sono state riscontrate alcune distorsioni derivanti dal sistema a economia non di mercato, in particolare per quanto riguarda l’acquisto dei diritti di utilizzo del terreno della società.
(35)
In base a ciò si conclude che nessuna delle due società ha dimostrato di rispondere a tutti i criteri indicati nell’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base e quindi non è stato loro concesso il TEM.
3.2.3. Trattamento individuale (TI)
(36)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, un dazio a livello nazionale è stabilito, se del caso, per i paesi che rientrano nel campo di applicazione di tale articolo, tranne nei casi in cui le società siano in grado di dimostrare che rispondono a tutti i criteri per ottenere il TEM indicati nell’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento.
(37)
I due produttori esportatori che hanno chiesto il trattamento individuale non rispondevano ai criteri per ottenere il TEM, ma hanno chiesto il TI nel caso in cui non fosse loro concesso il TEM.
(38)
A titolo di riferimento si riportano di seguito, in sintesi, i criteri per beneficiare del TI:
1)
nel caso di imprese di proprietà interamente o parzialmente straniera o di joint venture, gli esportatori sono liberi di rimpatriare i capitali e i profitti;
2)
i prezzi e i quantitativi dei prodotti esportati, come pure le condizioni di vendita, sono determinati liberamente;
3)
la maggior parte delle azioni appartiene a privati. I funzionari statali che ricoprono cariche nel consiglio di amministrazione o si trovano in una posizione direttiva chiave devono essere in minoranza oppure deve essere dimostrato che la società è sufficientemente libera dall’ingerenza dello Stato;
4)
le conversioni del tasso di cambio sono effettuate ai tassi di mercato;
5)
l’ingerenza dello Stato non è tale da consentire l’elusione delle misure qualora si concedano aliquote dei dazi diverse ai singoli esportatori.
(39)
In base alle informazioni disponibili, è stato stabilito che questi due produttori esportatori della RPC non inclusi nel campione, che hanno chiesto l’esame individuale, presentano tutti i suddetti requisiti per ottenere il TI indicati nell’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
3.2.4. Paese di riferimento
(40)
Come spiegato nei considerando 57-62 del regolamento provvisorio, gli USA non sono stati ritenuti un paese di riferimento appropriato per la determinazione del valore normale per la RPC. Al loro posto è stato scelto Taiwan come paese di riferimento appropriato per stabilire il valore normale per la RPC, in conformità all’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base.
(41)
Dopo l’adozione delle misure provvisorie alcune parti hanno proposto di utilizzare la Corea come paese di riferimento, sostenendo che la Corea fosse più appropriata di Taiwan, dato che i produttori esportatori coreani utilizzano anche la recente tecnologia di produzione a fase unica e dispongono di un elevato volume di prodotti finali comparabili alla RPC, il mercato interno della Corea è grande e comparabile a quello della RPC e nessuna società coreana è risultata praticare il dumping.
(42)
Nella selezione del paese di riferimento sono stati applicati i seguenti criteri: la comparabilità del volume di produzione dei prodotti finali nel paese non retto da un’economia di mercato e nel potenziale paese di riferimento, la rappresentatività delle vendite (transazioni) sul mercato interno ad acquirenti indipendenti rispetto alle esportazioni del prodotto in esame originario del paese non retto da un’economia di mercato, il livello di concorrenza sul mercato interno del paese di riferimento, la comparabilità dell’accesso alle materie prime e all’energia, la disponibilità degli esportatori del potenziale paese di riferimento a collaborare all’inchiesta.
(43)
Un’altra analisi, svolta dopo l’adozione delle misure provvisorie, è stata effettuata in base a tutte le informazioni disponibili per esaminare i criteri pertinenti. Da quest’analisi è emerso che esistono effettivamente somiglianze tra la Corea e Taiwan per quanto riguarda alcuni criteri. Taiwan è tuttavia risultata, tutto sommato, il paese di riferimento più adatto.
(44)
L’analisi ha dimostrato che la Corea e Taiwan hanno, per il volume di prodotti finali fabbricati, un alto grado di comparabilità con la RPC e l’elevato volume di prodotti venduti sul mercato interno in entrambi i paesi può essere confrontato alle esportazioni dalla RPC. Secondo questo criterio, il grado di comparabilità del volume è leggermente più elevato per la Corea, che ha un volume di produzione maggiore rispetto a Taiwan.
(45)
L’importanza di questo criterio non va tuttavia sopravvalutata in rapporto ad altri criteri come la rappresentatività delle transazioni di vendita sul mercato interno rispetto alle esportazioni, l’accesso alla materia prima e il livello di concorrenza nel paese di riferimento.
(46)
È stato constatato che la Corea e Taiwan hanno entrambe un elevato numero di vendite rappresentative sul mercato interno, per le quali non è stato costruito il valore normale, rispetto alle esportazioni dalla RPC. Tuttavia, le transazioni effettuate dagli esportatori di Taiwan sono risultate generalmente più rappresentative di quelle degli esportatori della Corea. Se la Corea fosse stata scelta come paese di riferimento, si sarebbe dovuto costruire il valore normale per un volume superiore e più tipi del prodotto in esame.
(47)
Per quanto riguarda il grado di concorrenza, una delle parti ha sostenuto che un produttore esportatore di Taiwan deteneva una posizione dominante sul suo mercato interno e che anche questo dovesse precludere l’utilizzo di Taiwan come paese di riferimento.
(48)
Un numero elevato di produttori può indicare l’esistenza di concorrenza nel paese. Ma va verificato se i produttori del paese di riferimento sono soggetti o meno a una concorrenza che permette di realizzare un profitto sufficiente, ma non eccessivo.
(49)
È stato constatato che in Corea esistono quattro produttori nazionali e che le importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità sono complementari al mercato interno. A Taiwan vi sono invece due produttori e il mercato interno è rifornito anche da fonti esterne. Nonostante ciò, dall’inchiesta è emerso che anche se in Corea i costi erano inferiori, il livello dei prezzi del mercato interno non era inferiore a quello di Taiwan. Gli utili realizzati in media sul mercato coreano ammontavano al 18 % e i produttori coreani di filati di poliestere ad alta tenacità hanno realizzato utili superiori al 20 % del fatturato per il prodotto in esame. Si tratta di utili molto superiori a quelli di Taiwan, compresi tra il 5 % e 9 %.
(50)
Si ritiene pertanto che a Taiwan esista un alto grado di concorrenza e che i profitti non siano eccessivi.
(51)
Per quanto riguarda l’accesso alle materie prime, la Corea è di gran lunga tra i maggiori produttori ed esportatori mondiali di PTA, dopo la Thailandia. Questo vantaggio concorrenziale dei produttori coreani può spiegare, in certa misura, perché il prezzo delle materie prime in Corea sia, in media, più basso che a Taiwan e nella RPC. Dall’inchiesta è emerso che la maggior parte delle società coreane controllate acquistavano le materie prime da società collegate o erano in grado di produrle esse stesse. A Taiwan invece nessuna delle società controllate produceva le proprie materie prime e tutte si rifornivano principalmente da società collegate e non collegate, come avviene nella RPC.
(52)
Le informazioni disponibili e il fatto che i produttori esportatori di Taiwan abbiano produttori collegati di filati di poliestere ad alta tenacità nella RPC fanno supporre che all’interno dei gruppi si utilizzano le stesse fonti di rifornimento di materie prime per realizzare economie di scala ed ottenere prezzi migliori. Le condizioni di accesso alle materie prime nella RPC sono state quindi considerate molto simili a quelle di Taiwan.
(53)
In base a ciò, si ritiene che la scelta di Taiwan non sia irragionevole e in questo caso più appropriata. Taiwan è stata perciò scelta come paese di riferimento.
3.2.5. Valore normale
3.2.5.1. Produttore esportatore incluso nel campione che ha ottenuto il TEM
(54)
In assenza di osservazioni sui valori normali stabiliti per la società che ha ottenuto il TEM, si confermano i considerando 64 e 65 del regolamento provvisorio.
3.2.5.2. Produttori esportatori che non hanno ottenuto il TEM
(55)
Come spiegato al considerando 15, uno degli esportatori di Taiwan ha dimostrato che il prezzo di acquisto della principale materia prima utilizzata per la produzione di filati di poliestere ad alta tenacità ha subito fluttuazioni nel corso del PI e ha chiesto che di questo sia tenuto conto nella determinazione del valore normale. Questa richiesta è stata considerata fondata e i valori normali stabiliti per Taiwan, che in questo caso è il paese di riferimento, sono stati riveduti di conseguenza.
3.2.6. Prezzo all’esportazione
(56)
Come spiegato nel considerando 68 del regolamento provvisorio, tutte le vendite del prodotto in esame effettuate sul mercato dell’Unione dai produttori esportatori inclusi nel campione sono state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti dell’Unione. Di conseguenza, il prezzo all’esportazione è stato stabilito in base ai prezzi effettivamente pagati o pagabili, in conformità all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base. Anche le vendite all’esportazione delle società esaminate individualmente sono state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti e quindi il metodo descritto nel considerando 68 del regolamento provvisorio è stato utilizzato anche per queste società al fine di stabilire il loro prezzo all’esportazione.
(57)
In assenza di osservazioni sul prezzo all’esportazione, si conferma il considerando 68 del regolamento provvisorio.
3.2.7. Confronto
(58)
I valori normali modificati stabiliti per il paese di riferimento sono stati confrontati con il prezzo all’esportazione dei produttori esportatori della RPC che hanno collaborato. Come indicato sotto al considerando 63, ciò ha portato a una riduzione dei margini di dumping definitivi per i tre produttori esportatori della RPC inclusi nel campione.
(59)
Occorre notare che l’adeguamento dell’imposizione indiretta, di cui al considerando 69 del regolamento provvisorio, rappresenta la differenza tra l’IVA dovuta sulle vendite nel mercato interno e quella dovuta sulle vendite all’esportazione, tenuto debito conto del tasso di rimborso dell’IVA sulle vendite all’esportazione. I produttori esportatori che hanno collaborato hanno contestato il modo in cui è stato calcolato l’adeguamento e hanno affermato che il regime IVA applicabile a specifiche operazioni di trasformazione e di vendita deve essere preso in considerazione nella valutazione degli importi dell’IVA non rimborsati.
(60)
Per quanto riguarda questa argomentazione, va notato che l’adeguamento si è basato sulle disposizioni dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera b), del regolamento di base, il quale stabilisce che il valore normale è adeguato di un importo corrispondente agli oneri all’importazione o alle imposte indirette, una categoria che comprende l’IVA. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(61)
In assenza di altre osservazioni sul confronto, che possano modificare le conclusioni provvisorie, si conferma il considerando 69 del regolamento provvisorio.
3.2.8. Margini di dumping
(62)
I valori normali medi riveduti stabiliti per Taiwan (paese di riferimento) e il confronto con il prezzo all’esportazione dei produttori esportatori cinesi hanno portato a una riduzione dei margini di dumping definitivi.
(63)
I margini di dumping definitivi per i produttori esportatori cinesi sono i seguenti:
-
5,1 % per Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % per Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % per Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % per le società che hanno collaborato non incluse nel campione.
(64)
Per le società che hanno chiesto un esame individuale, i margini di dumping definitivi sono i seguenti:
-
9,8 % per Oriental Industries (Suzhou) Ltd,
-
0 % per Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Repubblica di Corea
3.3.1. Valore normale
(65)
In assenza di altre osservazioni sul valore normale, di cui ai considerando 75 e 76 del regolamento provvisorio, queste conclusioni sono confermate.
3.3.2. Prezzo all’esportazione
(66)
In assenza di osservazioni sul prezzo all’esportazione, si confermano i considerando 77 e 78 del regolamento provvisorio.
3.3.3. Confronto
(67)
In assenza di altre osservazioni sul confronto, che possano modificare le conclusioni provvisorie, si confermano i considerando da 79 a 81 del regolamento provvisorio.
3.3.4. Margini di dumping
(68)
In assenza di altre osservazioni sui margini di dumping, che possano modificare le conclusioni provvisorie riguardo alla Corea, si confermano i considerando da 82 a 85 del regolamento provvisorio.
4. PREGIUDIZIO
4.1. Produzione dell’Unione
(69)
In assenza di osservazioni sulla produzione dell’Unione, si confermano i considerando da 94 a 96 del regolamento provvisorio.
4.2. Definizione dell’industria dell’Unione
(70)
In assenza di osservazioni sulla definizione dell’industria dell’Unione, si conferma il considerando 97 del regolamento provvisorio.
4.3. Consumo dell’Unione
(71)
Si ricorda che il consumo dell’Unione è stato calcolato in base alle importazioni totali, secondo i dati di Eurostat, e alle vendite totali dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione, compresa una stima delle vendite dei produttori silenziosi basata sui dati contenuti nella denuncia.
Tabella 1
Consumo dell’Unione
2005
2006
2007
2008
PI
Tonnellate
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indice: 2005 = 100
100
106
120
109
93
Fonte: Eurostat, dati della denuncia e risposte al questionario.
(72)
In generale, il consumo dell’Unione è calato del 7 % nel periodo considerato. È aumentato del 20 % tra il 2005 e il 2007, dopodiché è diminuito del 27 % tra il 2007 e il PI. Il calo del consumo nel 2008 e nel PI è stato determinato da una riduzione della domanda, in particolare nella seconda metà del 2008, dovuta alla crisi economica.
(73)
In assenza di osservazioni sul consumo dell’Unione, si confermano i considerando da 98 a 100 del regolamento provvisorio.
4.4. Importazioni nell’Unione europea provenienti dalla RPC, dalla Repubblica di Corea e da Taiwan
4.4.1. Valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni
(74)
Si ricorda che le importazioni dalla Corea e da Taiwan non sono state cumulate con le importazioni in dumping provenienti dalla RPC, perché nel PI né le importazioni coreane né quelle taiwanesi sono state effettuate a prezzi di dumping, come indicato nei considerando 102 e 103 del regolamento provvisorio.
(75)
Va notato che per stabilire se le importazioni dai paesi interessati debbano essere valutate cumulativamente nell’inchiesta in corso, le importazioni da ciascun paese sono state esaminate individualmente alla luce delle condizioni indicate nell’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base. Poiché il margine di dumping relativo alle importazioni dalla Corea e da Taiwan era inferiore al minimo, è stato concluso che tali importazioni non dovevano essere cumulate con le importazioni in dumping provenienti dalla RPC. In seguito a tale conclusione, queste importazioni sono state analizzate separatamente nei considerando da 147 a 152 del regolamento provvisorio, in conformità all’articolo 3, paragrafo 7, del regolamento di base.
4.4.2. Importazioni in dumping dalla RPC
(76)
Si ricorda che è stato provvisoriamente constatato che uno dei produttori esportatori cinesi non ha praticato il dumping sul mercato dell’Unione. Di conseguenza, le sue esportazioni sono state escluse dall’analisi dell’evoluzione delle importazioni in dumping provenienti dalla RPC verso il mercato dell’Unione. In seguito agli esami individuali effettuati dopo l’istituzione delle misure provvisorie, le esportazioni di un altro produttore esportatore della RPC sono risultate non in dumping, come indicato nel considerando 64. Queste esportazioni sono state perciò escluse dall’analisi dell’evoluzione delle importazioni in dumping provenienti dalla RPC verso il mercato dell’Unione e dell’impatto sull’industria dell’Unione. Di conseguenza, i dati relativi alle importazioni in dumping provenienti dalla RPC sono stati riveduti.
Tabella 2
Importazioni in dumping dalla RPC
2005
2006
2007
2008
PI
Importazioni (t)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indice
100
274
718
898
883
Quota di mercato
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Prezzo medio in EUR/t
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indice
100
61
55
57
55
Fonte: Eurostat, dati della denuncia e risposte al questionario.
(77)
In seguito alla revisione dei dati relativi alle importazioni in dumping provenienti dalla RPC, è stato constatato che il loro volume si è moltiplicato più di otto volte nel corso del periodo considerato, mentre nello stesso periodo i prezzi medi all’importazione sono calati notevolmente del 45 %.
4.4.3. Sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
(78)
In assenza di osservazioni sulla sottoquotazione del prezzo (price undercutting), si conferma la metodologia applicata per stabilire una sottoquotazione, descritta nei considerando 110 e 111 del regolamento provvisorio. Tuttavia, in seguito agli esami individuali concessi dopo l’adozione delle misure provvisorie, come indicato nel considerando 31, il confronto dei prezzi dei tipi di prodotti simili è stato riesaminato. Questo riesame ha confermato che nel PI le importazioni in dumping dalla RPC avevano prezzi inferiori del 24,1 % rispetto a quelli dell’industria dell’Unione.
4.5. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(79)
Poiché le importazioni dalla Corea, da Taiwan e di due società cinesi sono risultate non in dumping, si ritiene che non vadano cumulate con le importazioni in dumping provenienti dalla RPC. Per questo motivo esse vengono escluse dall’analisi dell’impatto delle importazioni in dumping sull’industria dell’Unione e valutate separatamente.
(80)
Come indicato nel considerando 113 del regolamento provvisorio, nell’esame dell’incidenza delle importazioni in dumping sull’industria dell’Unione era compresa un’analisi di tutti gli indicatori economici per valutare la situazione dell’industria dell’Unione tra il 2005 e la fine del PI.
(81)
Si ricorda anche che nella fase provvisoria il pregiudizio era evidente, poiché la maggior parte degli indicatori di pregiudizio ha rivelato una tendenza al ribasso nel periodo considerato: volume di produzione (- 36 %), volume delle vendite (- 29 %), prezzi di vendita (- 9 %) e quota di mercato (- 23 %). Inoltre, gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione, come la redditività (- 16,3 punti percentuali) e il flusso di cassa - 141 %), sono peggiorati drasticamente, mentre gli investimenti sono diminuiti in modo considerevole (- 89 %).
(82)
In assenza di osservazioni su produzione, capacità produttiva, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, prezzi, azioni, occupazione, salari e produttività, nonché sugli indicatori concernenti i risultati finanziari dell’industria dell’Unione, si confermano le conclusioni provvisorie dei considerando da 114 a 126 del regolamento provvisorio.
(83)
In assenza di altre osservazioni sulla situazione economica dell’industria dell’Unione, si conferma la conclusione che l’industria dell’Unione ha subito un grave pregiudizio, come indicato nei considerando da 127 a 130 del regolamento provvisorio.
5. NESSO DI CAUSALITÀ
5.1. Osservazione preliminare
(84)
In conformità all’articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, è stato esaminato se le importazioni in dumping del prodotto in esame originarie della RPC abbiano causato all’industria dell’Unione un pregiudizio da considerarsi grave. Sono stati esaminati anche fattori noti diversi dalle importazioni in dumping, che avrebbero potuto arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione nello stesso periodo, allo scopo di evitare che il pregiudizio eventualmente causato da tali altri fattori fosse attribuito alle importazioni in dumping.
5.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(85)
Le importazioni in dumping dalla RPC sono aumentate fortemente nel corso del periodo considerato. In seguito alla revisione dei dati relativi alle importazioni in dumping originarie della RPC, descritta nel considerando 76, il volume delle importazioni in dumping dalla RPC si è moltiplicato più di otto volte tra il 2005 e il PI, con un aumento della loro quota di mercato di 16 punti percentuali. Nel corso dello stesso periodo il consumo dell’Unione è diminuito del 7 %.
(86)
Nel periodo considerato l’industria dell’Unione ha subito un forte calo del volume delle vendite (- 29 %) e di conseguenza la sua quota di mercato è diminuita di quasi 12 punti percentuali, dal 51,1 % al 39,2 %. Tra il 2008 e il PI la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita di due punti percentuali, mentre quella delle importazioni in dumping è aumentata, nonostante il calo della domanda sul mercato dell’Unione.
(87)
I prezzi delle importazioni in dumping, in seguito alla revisione dei dati descritta nel considerando 76, sono diminuiti del 45 % nel periodo considerato e sono risultati notevolmente inferiori ai prezzi praticati dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione. Di conseguenza, l’industria dell’Unione non ha avuto la possibilità di aumentare i suoi prezzi per coprire l’aumento dei prezzi delle materie prime. Per questo motivo la redditività delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione è diminuita da un utile del 3 % nel 2005 a una perdita del 13,3 % nel PI, come spiegato nel considerando 81 del regolamento provvisorio.
(88)
L’inchiesta ha anche dimostrato che l’aumento del volume delle importazioni a basso prezzo in dumping dalla RPC ha avuto un impatto negativo sul mercato in generale, abbassando i prezzi. La continua pressione esercitata sul mercato dell’Unione non ha permesso all’industria dell’Unione di adattare i suoi prezzi di vendita ai maggiori costi delle materie prime, in particolare nel 2008, quando i prezzi delle materie prime hanno raggiunto il massimo livello. Ciò spiega la perdita di quota di mercato e di redditività dell’industria dell’Unione.
(89)
In considerazione di quanto precede e in assenza di osservazioni sull’impatto delle importazioni in dumping, si può confermare che l’aumento delle importazioni a basso prezzo in dumping dalla RPC ha avuto un’incidenza negativa considerevole sulla situazione economica dell’industria dell’Unione.
5.3. Effetto di altri fattori
5.3.1. Importazioni non in dumping
(90)
Per quanto riguarda l’effetto delle importazioni non in dumping provenienti dalla RPC, si ricorda che due produttori esportatori cinesi sono risultati non praticare il dumping di filati di poliestere ad alta tenacità sul mercato dell’Unione. Anche se non può essere escluso che queste importazioni abbiano contribuito in certa misura al pregiudizio dell’industria dell’Unione, si ritiene che, in considerazione del volume e in particolare dei prezzi, mediamente più elevati dei prezzi delle importazioni in dumping, l’impatto delle importazioni non in dumping non sia tale da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni in dumping dalla RPC e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
5.3.2. Altri fattori
(91)
Si ricorda che nell’analisi delle cause sono stati esaminati anche altri fattori, come l’andamento della domanda sul mercato dell’Unione, l’evoluzione dei prezzi delle materie prime, la produzione vincolata dell’industria dell’Unione, l’andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione, le importazioni da altri paesi, comprese le importazioni dalla Corea e da Taiwan, e i risultati di altri produttori dell’Unione.
(92)
Una delle parti ha affermato che l’analisi delle cause non ha potuto provare che il pregiudizio causato da fattori diversi dalle importazioni in dumping non fosse attribuito alle importazioni cinesi. In particolare, essa ha sostenuto che fattori come l’evoluzione della domanda e l’aumento dei prezzi delle materie prime hanno contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e non sono stati presi in considerazione nell’analisi delle cause.
(93)
Per quanto riguarda l’evoluzione della domanda, si ricorda che nel contesto di un calo dei consumi le importazioni dalla RPC hanno comunque potuto aumentare la loro quota di mercato. Per quanto riguarda l’aumento dei prezzi delle materie prime, si riconosce che i prezzi delle materie prime sono aumentati nella prima metà del PI, come indicato nel considerando 139 del regolamento provvisorio. Tuttavia, i prezzi sono diminuiti nella seconda metà del PI. Queste fluttuazioni dei prezzi delle materie prime hanno colpito tutti gli operatori economici. Inoltre, in assenza della pressione esercitata sui prezzi dalle importazioni a basso prezzo in dumping dalla RPC, era prevedibile che l’industria dell’Unione fosse in grado di adattare i suoi prezzi di vendita a seconda dell’evoluzione dei prezzi delle materie prime. Pertanto, i considerando 138 e 140 del regolamento provvisorio sono confermati e quest’argomentazione è respinta.
(94)
In assenza di osservazioni sulla produzione vincolata o sull’andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione, si confermano i considerando da 141 a 143 del regolamento provvisorio.
(95)
Alcune parti hanno anche sostenuto che i produttori dell’Unione non hanno potuto aumentare i loro prezzi per riflettere i cambiamenti dei costi delle materie prime a causa delle importazioni a basso prezzo provenienti dalla Corea e da Taiwan.
(96)
A tale riguardo va notato in primo luogo che i prezzi delle importazioni dalla Corea e da Taiwan sono rimasti superiori alla media dei prezzi delle importazioni dalla RPC durante tutto il periodo considerato. In secondo luogo, il volume delle importazioni è diminuito notevolmente tra il 2007 e la fine del PI. Si ritiene quindi che il volume e i prezzi di queste importazioni non possano essere la causa principale del grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e che quindi non possano rompere il nesso di causalità tra il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e le importazioni in dumping dalla RPC. Quest’argomentazione è stata perciò respinta.
(97)
In assenza di altre osservazioni sulle importazioni da paesi terzi, tra cui la Corea e Taiwan, si confermano i considerando da 144 a 152 del regolamento provvisorio.
(98)
In assenza di osservazioni su altri produttori dell’Unione, si confermano i considerando 153 e 154 del regolamento provvisorio.
(99)
In seguito alla divulgazione provvisoria, una delle parti ha sostenuto che la redditività inferiore dell’industria dell’Unione sia da attribuire al ruolo rilevante svolto dal cosiddetto processo di produzione a due fasi nella produzione dell’industria dell’Unione e ai presunti ritardi dell’industria dell’Unione nell’attuazione del cosiddetto processo di produzione a fase unica.
(100)
Va notato che la gamma di tipi di prodotti fabbricati e venduti dai produttori esportatori della RPC e dall’industria dell’Unione coincide ampiamente. L’industria dell’Unione utilizza il cosiddetto processo di produzione a due fasi perché consente di produrre specifici tipi di prodotti che normalmente sono venduti sul mercato a prezzi più elevati. Come spiegato nei considerando da 85 a 89, la presenza di importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità a basso prezzo in dumping originari della RPC ha avuto un’incidenza sull’insieme del mercato dell’Unione, esercitando in particolare una pressione al ribasso sui prezzi.
(101)
Si ritiene perciò che l’esistenza di due diversi processi di produzione non possa di per sé aver avuto un grave impatto sui margini di profitto, in particolare vista la pressione esercitata sui prezzi dalle importazioni in dumping provenienti dalla RPC. Inoltre, non è stata presentata nessuna prova documentata a sostegno dell’argomentazione secondo cui l’industria dell’Unione ha subito un grave pregiudizio a causa della mancanza di una tecnologia più recente. Questa argomentazione è stata quindi respinta.
(102)
Alla luce di quanto precede e in assenza di altre osservazioni, si conclude che le importazioni in dumping dalla RPC hanno causato un grave pregiudizio all’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base e si confermano i considerando da 155 a 158 del regolamento provvisorio.
6. INTERESSE DELL’UNIONE
6.1. Osservazione preliminare
(103)
L’analisi dell’interesse dell’Unione è stata adattata per tenere conto delle revisioni dei margini di dumping in seguito alle osservazioni sulle informazioni provvisorie e agli esami individuali effettuati dopo l’adozione delle misure provvisorie. Di conseguenza, visto il livello elevato di collaborazione, la maggior parte delle importazioni dalla RPC dovrebbe essere soggetta a un dazio del 5 % circa, come indicato nel considerando 63.
6.2. Industria dell’Unione
(104)
Si ricorda che l’industria dell’Unione è composta da quattro produttori situati in diversi Stati membri, che hanno più di 1 300 dipendenti diretti occupati in attività legate ai filati di poliestere ad alta tenacità. Tutti gli indicatori di pregiudizio, in particolare quelli relativi ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione, hanno registrato una tendenza al ribasso durante il periodo considerato. Anche l’occupazione ha avuto un notevole calo del 23 %, corrispondente a una riduzione di circa 400 equivalenti a tempo pieno nel periodo considerato.
(105)
In seguito all’adozione delle misure provvisorie, l’industria dell’Unione ha comunicato che le fabbriche che avevano sospeso la produzione a causa delle importazioni in dumping sono state recentemente riaperte. Ciò dimostra che le misure provvisorie hanno già avuto un effetto positivo sull’industria dell’Unione.
(106)
L’istituzione di dazi antidumping definitivi sulle importazioni originarie della RPC dovrebbe avere un ulteriore impatto positivo sulla situazione economica dell’industria dell’Unione e permetterle di recuperare almeno in parte la quota di mercato perduta.
(107)
In assenza di altre osservazioni sull’interesse dell’industria dell’Unione, si confermano i considerando da 160 a 163 del regolamento provvisorio.
6.3. Importatori
(108)
Alcune parti hanno sostenuto che l’analisi dell’impatto delle misure sugli importatori non ha tenuto conto della difficoltà che comporta un rapido cambiamento dei fornitori di filati di poliestere ad alta tenacità. A tale riguardo, si riconosce che il cambiamento delle fonti di rifornimento può richiedere un certo tempo, a seconda dell’applicazione finale. Tuttavia, saranno disponibili altre fonti, tra cui le importazioni dalla Corea e da Taiwan, nonché le importazioni da altri due produttori esportatori cinesi menzionati nei considerando 63 e 64, che non saranno soggetti a dazi antidumping. Pertanto, quest’argomentazione è stata respinta e si conferma la conclusione provvisoria che le misure non avrebbero un impatto negativo significativo sugli importatori.
(109)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando 164 e 165 del regolamento provvisorio.
6.4. Utilizzatori
(110)
Gli utilizzatori di filati di poliestere ad alta tenacità hanno mostrato un forte interesse per il caso in questione. Dei 68 utilizzatori contattati, 33 hanno collaborato all’inchiesta, dalla quale è emerso che 24 dei 33 utilizzatori che hanno collaborato hanno acquistato filati di poliestere ad alta tenacità nella RPC. Il 12 % di queste importazioni provenivano da società che non hanno praticato il dumping.
(111)
Nella fase provvisoria l’analisi dell’impatto delle misure sugli utilizzatori è stata effettuata raggruppando gli utilizzatori in quattro distinti settori industriali (pneumatici, automobile, cordami e applicazioni industriali). Prima dell’adozione delle misure provvisorie sono stati controllati quattro utilizzatori (due del settore dei pneumatici, uno del settore dell’automobile e uno del settore delle applicazioni industriali). In seguito all’adozione delle misure provvisorie, è stata condotta un’ulteriore inchiesta per valutare gli effetti delle misure su ciascun settore. A tal fine sono state effettuate visite di controllo supplementari negli stabilimenti dei sette utilizzatori, come indicato nel considerando 5. Su un totale di 11 utilizzatori controllati, cinque erano piccole e media imprese (PMI). In base ai dati verificati, è stato riveduto l’impatto stimato delle misure sui margini di profitto degli utilizzatori, tenendo conto anche del livello riveduto dei dazi e del fatto che un altro produttore esportatore cinese è risultato non praticare il dumping.
(112)
Per quanto riguarda gli utilizzatori del settore dei pneumatici, al questionario hanno risposto quattro fabbricanti di pneumatici, di cui due sono stati controllati prima e uno dopo l’adozione delle misure. Secondo i dati disponibili per questo settore, la parte dei filati di poliestere ad alta tenacità in rapporto al costo di produzione è relativamente limitata, in media inferiore all’1 %. È stato constatato che solo uno degli utilizzatori che hanno collaborato ha importato il prodotto in esame dalla RPC. Tuttavia, tutte queste importazioni provenivano da una società della RPC che è risultata non praticare il dumping. Si conclude quindi che, in base ai dati disponibili, il settore dei pneumatici non risentirà gli effetti delle misure proposte.
(113)
Per quanto riguarda gli utilizzatori del settore dell’automobile (principalmente produttori di cinture di sicurezza ed airbag), che rappresentano il 5 % del totale delle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità dalla RPC nel PI, hanno risposto al questionario sei fabbricanti. Due società sono state controllate, una prima e una dopo l’adozione delle misure provvisorie. La percentuale dei filati di poliestere ad alta tenacità cinesi utilizzati nel settore dell’automobile è stata riveduta al 15 % dopo le visite di controllo. Tali visite hanno anche rilevato che nel complesso le imprese che utilizzano filati di poliestere ad alta tenacità rappresentavano più del 30 % del fatturato totale delle società che hanno collaborato, invece del 4 % stabilito nella fase provvisoria. È stato confermato che l’utile medio realizzato in questo settore sui prodotti che utilizzano filati di poliestere ad alta tenacità ammonta a circa il 3 %. In base a questi dati, si conclude che in caso di adozione delle misure il settore dell’automobile nel complesso non dovrebbe risentirne fortemente, poiché resterebbe ancora remunerativo e inoltre la RPC non è la principale fonte di rifornimento.
(114)
Per quanto riguarda gli utilizzatori del settore dei cordami, in totale hanno risposto al questionario tre società e una società è stata controllata dopo l’adozione delle misure provvisorie. Tutte le società di questo settore che hanno collaborato sono PMI e rappresentavano meno dell’1 % del totale delle importazioni dalla RPC nel PI. È stato confermato che la percentuale delle attività legate ai filati di poliestere ad alta tenacità costituisce circa il 18 % del totale delle loro attività. Il margine di profitto medio realizzato in questo settore di utilizzo dei filati di poliestere ad alta tenacità è stato stabilito provvisoriamente all’incirca all’8 %. Tuttavia, in seguito alla visita di controllo e alla successiva correzione dei dati indicati nelle risposte al questionario, il margine di profitto realizzato in questo settore è stato riveduto a - 0,4 %. L’inchiesta ha dimostrato che nel PI la maggior parte delle importazioni (71 %) proveniva dalla RPC e il 22 % dalla Corea. Tuttavia, visto il livello riveduto del dazio, l’impatto sulle società di questo settore, se continuano a rifornirsi di filati di poliestere ad alta tenacità dalla RPC, dovrebbe essere limitato. Esistono inoltre varie fonti di rifornimento alternative.
(115)
Infine, per quanto riguarda gli utilizzatori del settore delle applicazioni industriali, sono pervenute in totale 20 risposte al questionario da utilizzatori che rappresentano il 21 % del totale delle importazioni dalla RPC. Sono state controllate cinque società, una prima e quattro dopo l’adozione delle misure provvisorie. In base alle informazioni disponibili per questo settore dopo le visite di controllo, la percentuale delle attività legate ai filati di poliestere ad alta tenacità è stata riveduta al 54 % del totale delle attività. Dall’inchiesta è emerso che questi utilizzatori hanno importato filati di poliestere ad alta tenacità principalmente dalla RPC (42 %) e dalla Corea (24 %), mentre il 29 % è stato acquistato da fornitori dell’Unione e dei paesi terzi. I dati raccolti durante le visite di controllo che sono state svolte dopo l’adozione delle misure provvisorie hanno portato a un adeguamento del margine di profitto medio realizzato in questo settore, stabilito al 17 %. I dati raccolti mostrano tuttavia che il margine di profitto medio stabilito per tutto il settore non è rappresentativo della situazione delle PMI, che durante il PI avevano in media un margine di profitto negativo di - 1,9 %. Nella peggiore delle ipotesi, cioè se queste PMI dovessero rifornirsi presso i produttori esportatori cinesi sottoposti a misure e non cambiare la loro fonte di rifornimento, la loro redditività diminuirebbe da - 1,9 % a - 3,3 % con l’adozione delle misure definitive. Questa diminuzione sarebbe dovuta al fatto che esse si riforniscono di filati di poliestere ad alta tenacità provenienti della RPC in proporzione maggiore rispetto alle grandi imprese, che rimarrebbero altamente redditizie. Tuttavia, si suppone che queste PMI trasferirebbero almeno una parte dei loro acquisti a fornitori che non sono sottoposti a misure.
(116)
Alcuni utilizzatori hanno affermato che l’impatto negativo delle misure antidumping sulla loro redditività era stato sottovalutato nell’analisi provvisoria relativa all’interesse dell’Unione. Essi hanno anche sostenuto che avrebbero avuto difficoltà a trasferire l’aumento dei costi sui loro clienti e hanno espresso dubbi sulla possibilità di trovare fonti di rifornimento alternative. Alcune parti hanno anche messo in dubbio la capacità dei produttori dell’Unione di fornire i prodotti richiesti. Infine, è stata sollevata la questione dell’effetto negativo delle misure sull’industria a valle e conseguentemente sull’occupazione nell’Unione.
(117)
Per quanto riguarda la redditività, l’analisi basata sui dati riveduti in seguito alle visite di controllo dopo l’istituzione delle misure provvisorie ha dimostrato che le misure avrebbero effettivamente un impatto negativo su una parte dei settori dei cordami e delle applicazioni industriali, se gli utilizzatori che si riforniscono dai produttori esportatori cinesi soggetti alle misure dovessero continuare a farlo senza cambiare fonte di rifornimento. Tuttavia, quest’impatto avrà probabilmente una portata limitata, visto il basso livello dei dazi e l’esistenza di fonti di rifornimento alternative.
(118)
Per quanto riguarda l’argomentazione che per gli utilizzatori non sarebbe possibile trasferire l’aumento dei costi sui loro clienti, l’inchiesta ha dimostrato che in alcuni settori può effettivamente essere difficile aumentare i prezzi. Si ricorda tuttavia che, visto il livello elevato di collaborazione dei produttori esportatori cinesi, la maggior parte delle importazioni dalla RPC sarebbe soggetta a un dazio del 5 % circa, come indicato nel considerando 103. Per questo motivo si ritiene che gli utilizzatori possano trasferire almeno una parte dell’aumento dei costi sui loro clienti e in ogni caso, anche senza un aumento dei prezzi, l’incidenza sulla loro redditività dovrebbe restare piuttosto limitata.
(119)
Per quanto riguarda l’argomentazione che l’industria dell’Unione non sarebbe in grado di fornire i prodotti richiesti in caso di adozione delle misure antidumping, l’inchiesta ha dimostrato che in passato sono occasionalmente avvenute irregolarità nelle forniture dei produttori dell’Unione ad alcuni utilizzatori. Tuttavia, dall’inchiesta non è emersa alcuna prova che indichi che queste irregolarità siano state continuative. Per quanto riguarda la difficoltà di cambiare le fonti di rifornimento, le visite di controllo hanno effettivamente dimostrato che prima che un nuovo filato di poliestere ad alta tenacità possa essere utilizzato nella produzione su vasta scala, dovrebbe essere sottoposto a una serie di esami per verificare la compatibilità della nuova materia prima con i macchinari e i requisiti di qualità dei prodotti finali. La durata del processo di esame varia secondo l’applicazione del prodotto finale. Si riconosce quindi che il cambiamento dei fornitori potrebbe essere un processo lungo e costoso per alcuni utilizzatori, anche se in misura diversa a seconda dei prodotti fabbricati. Le visite di controllo hanno mostrato tuttavia che alcune società cercavano di mettere in atto una strategia di diversificazione dei fornitori, allo scopo di evitare di dipendere da un’unica fonte di rifornimento.
(120)
Alcune parti hanno anche messo in evidenza la situazione delle PMI, che incontrano difficoltà di approvvigionamento delle materie prime poiché non raggiungono le quantità minime di ordinativi richieste dai produttori. A tale riguardo va notato che le difficoltà legate alla quantità minima di ordinativi risultano essere una pratica commerciale che esiste indipendentemente dall’istituzione delle misure. Si ritiene perciò che l’istituzione dei dazi non influirebbe di per sé sulle pratiche commerciali già vigenti tra gli operatori economici. Di conseguenza, queste argomentazioni non sono state considerate giustificate.
(121)
Infine, alcune parti interessate hanno sostenuto che l’industria dell’Unione non rappresenta una fonte affidabile a causa del carattere incompleto della sua gamma di prodotti, della qualità inferiore e dei prezzi più elevati dei prodotti. A tale riguardo va notato che anche se i produttori dell’Unione non fossero in grado di fornire la gamma completa di prodotti richiesti, esistono fonti di rifornimento alternative che dovrebbero permettere di completare le gamme di prodotti. Inoltre, il livello dei dazi relativamente basso non dovrebbe impedire agli utilizzatori di completare la propria gamma di prodotti continuando a ricorrere anche a importazioni dalla RPC. La recente riapertura delle fabbriche menzionata sopra dovrebbe contribuire a risolvere questo problema, dato che permetterebbe di utilizzare una capacità superiore per la fabbricazione di una gamma maggiore di prodotti. Questa argomentazione è stata quindi respinta.
(122)
Per quanto riguarda l’asserito effetto delle misure sull’industria a valle e conseguentemente sull’occupazione dell’Unione, si ritiene che, in considerazione di quanto precede, l’impatto dovrebbe essere trascurabile.
6.5. Conclusione relativa all’interesse dell’Unione
(123)
In base a quanto precede, si conclude che non esistono validi motivi per non istituire dazi antidumping definitivi sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della RPC.
7. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(124)
In assenza di altre osservazioni motivate che possano modificare la conclusione relativa al livello di eliminazione del pregiudizio, si confermano i considerando da 179 a 183 del regolamento provvisorio.
7.2. Misure definitive
(125)
In considerazione di quanto precede e in conformità all’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, si ritiene che vadano istituite misure antidumping definitive sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della RPC al livello del margine più basso tra quelli di dumping e di pregiudizio, conformemente alla regola del dazio inferiore. Di conseguenza, tutte le aliquote di dazio vanno fissate al livello dei margini di dumping constatati.
(126)
Dato che i margini di dumping stabiliti per la Corea e Taiwan erano inferiori al livello minimo, non dovrà essere istituito alcun dazio antidumping definitivo sulle importazioni originarie della Corea e di Taiwan.
(127)
I dazi antidumping proposti sono i seguenti:
Società
Livello di eliminazione del pregiudizio
Margine di dumping
Aliquota del dazio antidumping
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
N/A
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Società che hanno collaborato non incluse nel campione
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
N/A
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Tutte le altre società della RPC
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Le aliquote di dazio antidumping individuali indicate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse riflettono quindi la situazione constatata per queste società durante quest’inchiesta. Queste aliquote di dazio (a differenza del dazio applicabile a «tutte le altre società» a livello nazionale) sono perciò applicate esclusivamente alle importazioni di prodotti originari della RPC e fabbricati da queste società, e quindi dalle persone giuridiche specificamente menzionate. I prodotti importati fabbricati da qualsiasi altra società non specificamente citata con nome e indirizzo nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggetti all’aliquota di dazio applicabile a «tutte le altre società».
(129)
Le eventuali richieste di applicazione di un’aliquota di dazio antidumping individuale (ad esempio in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità di produzione o di vendita) vanno inviate senza indugio alla Commissione (3) corredate di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione delle eventuali modifiche nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all’esportazione, collegate ad esempio al cambiamento della ragione sociale o delle entità di produzione o di vendita Se del caso, si modificherà di conseguenza il regolamento, aggiornando l’elenco delle società che beneficiano di dazi antidumping applicati a titolo individuale.
(130)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali si è inteso raccomandare l’istituzione di dazi antidumping definitivi. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni relative alla comunicazione. Le osservazioni comunicate dalle parti sono state debitamente esaminate e, se opportuno, le conclusioni sono state modificate di conseguenza.
(131)
Per garantire la parità di trattamento tra eventuali nuovi produttori esportatori e le società che hanno collaborato all’inchiesta ma non sono state inserite nel campione, menzionate nell’allegato del presente regolamento, si ritiene opportuno prevedere che la media ponderata del dazio istituito nei confronti di dette società venga applicato ai nuovi esportatori, che altrimenti avrebbero diritto a un riesame a norma dell’articolo 11, paragrafo 4, del regolamento di base, in quanto tale articolo non si applica nei casi in cui si sia fatto ricorso al campionamento.
7.3. Riscossione definitiva dei dazi provvisori
(132)
In considerazione dell’entità dei margini di dumping accertati e del livello del pregiudizio causato all’industria dell’Unione, si ritiene necessario che gli importi depositati a titolo di dazi antidumping provvisori, istituiti dal regolamento provvisorio, vengano riscossi definitivamente a concorrenza dell’importo dei dazi definitivi istituiti. Qualora i dazi definitivi siano inferiori a quelli provvisori, gli importi depositati in via provvisoria sono svincolati nella parte eccedente il dazio antidumping definitivo. Qualora i dazi definitivi siano più elevati dei dazi provvisori, sono riscossi in via definitiva solo gli importi depositati a titolo di dazi provvisori.
8. CHIUSURA DEL PROCEDIMENTO
(133)
Tenuto conto delle conclusioni relative alle importazioni dalla Corea e da Taiwan, occorre chiudere il procedimento per quanto riguarda questi due paesi,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità (diversi dal filo da cucito), non in vendita al dettaglio, inclusi i monofilamenti inferiori a 67 decitex, attualmente classificati al codice NC 5402 20 00 e originari della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell’Unione europea, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto nel paragrafo 1 e fabbricato dalle società in appresso elencate è la seguente:
Società
Dazio (%)
Codice addizionale TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Società elencate nell'allegato
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Tutte le altre società
9,8
A999
3. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
È chiuso il procedimento antidumping relativo alle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della Repubblica di Corea e di Taiwan.
Articolo 3
Gli importi depositati a titolo di dazi antidumping provvisori a norma del regolamento (UE) n. 478/2010 sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità (diversi dal filo da cucito), non in vendita al dettaglio, inclusi i monofilamenti inferiori a 67 decitex, attualmente classificati al codice NC 5402 20 00 e originari della Repubblica popolare cinese, sono riscossi in via definitiva all’aliquota del dazio definitivo istituito dall’articolo 1. Gli importi depositati sono svincolati nella parte eccedente l’aliquota del dazio antidumping definitivo.
Articolo 4
Qualora un nuovo produttore esportatore della Repubblica popolare cinese fornisca alla Commissione elementi sufficienti a dimostrare che:
-
non ha esportato nell’Unione il prodotto descritto nell’articolo 1, paragrafo 1, nel periodo dell’inchiesta (dal 1o luglio 2008 al 30 giugno 2009),
-
non è collegato a nessuno degli esportatori o produttori della Repubblica popolare cinese soggetti alle misure istituite dal presente regolamento,
-
ha effettivamente esportato nell’Unione il prodotto in esame dopo il periodo dell’inchiesta su cui si basano le misure o ha assunto un obbligo contrattuale irrevocabile di esportare una quantità rilevante nell’Unione,
il Consiglio, deliberando a maggioranza semplice su proposta presentata dalla Commissione, dopo aver sentito il comitato consultivo, può modificare l’articolo 1, paragrafo 2, aggiungendo il nuovo produttore esportatore alle società che hanno collaborato non incluse nel campione e soggette al dazio medio ponderato del 5,3 %.
Articolo 5
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 29 novembre 2010.