PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 512/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Dne 22. ledna 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (3) konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení uvedených opatření, bude v dalším textu označováno jako „původní šetření“.
(2)
Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (4) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 132/2001, dovoz do Unie dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (5), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1996/2004 (6), byly přijaty závazky do dne 20. května 2005. Cílem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států.
(3)
Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005 (7), že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že platná opatření by se měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.
(4)
Po provedení šetření před pozbytím platnosti se Rada rozhodla nařízením (ES) č. 442/2005 (8) prodloužit stávající opatření, vyjasněné nařízením (ES) č. 945/2005, o dva roky.
(5)
Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 661/2008 (9) konečná antidumpingová opatření týkající se dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska.
(6)
Rada změnila nařízení (ES) č. 442/2007 nařízením (ES) č. 662/2008 (10) tak, že přijala cenový závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření, které bylo zveřejněno dne 17. října 2008 (11), byla dne 22. ledna 2009 doručena žádost o přezkum před pozbytím platnosti stávajících opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufacturers Association - EFMA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby dusičnanu amonného v Unii.
(8)
Žadatel tvrdil, že v souvislosti s dovozem dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny (dále jen „dotčená země“) existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Unie, a poskytl k tomuto tvrzení dostatečné přímé důkazy.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a dne 23. dubna 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12).
3. Šetření
3.1 Období šetření
(10)
Šetření přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které jsou relevantní pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od roku 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kterých se podle jejích informací tento přezkum týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevilo dvanáct výrobců v Unii, bylo rozhodnuto, že v případě výrobců v Unii je třeba provést výběr vzorku. Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(15)
Dvanáct výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 80 % celkové výroby v Unii, řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Na tomto základě vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení reprezentativní vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje dusičnanu amonného v Unii, který bylo možno v době, která byla k dispozici, patřičně prošetřit. Do vzorku bylo vybráno pět výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 57 % celkové výroby výrobního odvětví Unie.
(16)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a tyto proti němu nevznesly žádné námitky.
(17)
Pěti vybraným výrobcům v Unii a všem známým vyvážejícím výrobcům z dotčené země byly rozeslány dotazníky.
(18)
Vyplněné dotazníky vrátilo pět vybraných výrobců v Unii a tři vyvážející výrobci z dotčené země.
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci na Ukrajině:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Výrobci v Unii:
-
GrowHow UK Limited, Spojené království,
-
GPN, Paříž, Francie,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polsko,
-
Yara SA, Brusel, Belgie,
-
Achema, Jonavos, Litva.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné a v prilované nebo granulované formě přesahuje obsah dusíku 28 % hmotnostních.
(21)
Je třeba zdůraznit, že definice dotčeného výrobku byla vyjasněna v nařízení (ES) č. 945/2005.
2. Obdobný výrobek
(22)
Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a ve třetích zemích a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci z Unie na trhu Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Všeobecně
(23)
Spolupracovali tři vyvážející výrobci z Ukrajiny. Čtvrtý známý vyvážející výrobce na šetření nespolupracoval.
(24)
Ze srovnání údajů o vývozu tří spolupracujících vyvážejících výrobců a celkového objemu vývozu z Ukrajiny do Unie vyplynulo, že tři spolupracující vyvážející výrobci se na celkovém dovozu Unie z Ukrajiny podíleli v průběhu období přezkumného šetření z více než 90 %. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
(25)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny byl nízký a jeho podíl na celkovém trhu v Unii představoval v období přezkumného šetření 1,1 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(26)
Připomínáme, že v průběhu minulého přezkumu před pozbytím platnosti opatření nebyla Ukrajina ještě považována za stát s tržním hospodářstvím, a proto byla běžná hodnota pro Ukrajinu stanovena na základě údajů získaných od spolupracujícího výrobce z USA považovaných za srovnatelnou zemi.
(27)
V průběhu tohoto přezkumu byla běžná hodnota získána od uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců a ověřena v jejich prostorách. Komise zkoumala, zda jejich prodej na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem byly zkoumány náklady na výrobu dotčeného výrobku vyrobeného a prodaného spolupracujícími výrobci na domácím trhu.
(28)
Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dovážela většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Na základě všech dostupných a ověřených údajů je zřejmé, že Ukrajina v průběhu období přezkumného šetření dovážela zemní plyn z Ruska za cenu o přibližně 40 % nižší, než byla cena, za kterou byl vyvážen Ruskem na trh Unie. Bylo však zjištěno, že ceny byly v poslední čtvrtině období přezkumného šetření podobné.
(29)
Bylo zjištěno, že s výjimkou jednoho typu výrobku vyváženého jedním výrobcem, byl v průběhu období přezkumného šetření prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla proto stanovena buď na základě ceny, která je nebo má být zaplacena nezávislými odběrateli na domácím trhu na Ukrajině v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo na základě početně určené běžné hodnoty typu výrobku neprodávaného v běžném obchodním styku. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů na vyvážené typy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů (SG&A) a přiměřeného ziskového rozpětí. Tyto částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk, byly stanoveny na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(30)
Je třeba zdůraznit, že běžná hodnota byla stanovena podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, aniž by byla provedena úprava s ohledem na ceny plynu placené ukrajinskými vyvážejícími výrobci. Důvodem bylo, jak je uvedeno níže ve 32. až 34. bodě odůvodnění, že i neupravené náklady a ceny ukrajinských vyvážejících výrobců na domácím trhu i přes zjevné zkreslení cen plynu jasně ukazují, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda opatření platná v současnosti mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, bylo usouzeno, že není nutno zvažovat, zda by oprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
2.2 Vývozní cena
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství. Veškerý prodej uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl určen přímo nezávislým odběratelům v Unii.
2.3 Srovnání
(32)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, pojištění, provizích a balení.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(34)
Pro dotčené tři spolupracující vyvážející výrobce byl na celostátním základě stanoven vážený průměr dumpingového rozpětí na 6-7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Volná kapacita a atraktivita trhu Unie.
(35)
Na domácím trhu prodali všichni tři spolupracující výrobci během období přezkumného šetření v průměru 46 % své výrobní kapacity.
(36)
Ačkoliv uvedení tři spolupracující vyvážející výrobci prodali značnou část své produkce na domácím trhu, byli rovněž závislí na vývozu do třetích zemí. V průběhu období přezkumného šetření měli volnou kapacitu odpovídající přibližně 6 % spotřeby Unie.
(37)
Vzhledem k informacím uvedeným v žádosti o přezkum, které se týkají čtvrtého známého ukrajinského výrobce, který nespolupracoval při šetření, byla celková volná kapacita na Ukrajině v průběhu období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 9 % spotřeby Unie.
(38)
Někteří spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci tvrdili, že ve stále větší míře přicházejí o podíl na svém domácím trhu ve prospěch ruských výrobců, kteří mohou nabídnout velmi nízké ceny vzhledem k mnohem nižším cenám plynu v Rusku. Zdá se tedy nepravděpodobné, že by domácí ukrajinský trh mohl absorbovat tuto volnou výrobní kapacitu, a jakékoli zvýšení výroby tedy bude pravděpodobně určeno na vývoz.
(39)
V průběhu období přezkumného šetření vyvážely uvedené tři spolupracující společnosti dusičnan amonný do mnoha dalších třetích zemí. Je však třeba zdůraznit, že některé tradiční trhy ve třetích zemích jsou ukrajinskému vývozu uzavřeny ať již v důsledku platných antidumpingových opatření (např. v USA platí antidumpingová opatření ve výši přesahující 100 %) a/nebo v důsledku bezpečnostních omezení (např. v Čínské lidové republice nebo Austrálii). Unie je v každém případě největší, nejatraktivnější a zároveň geograficky nejbližší vývozní trh. Jeho atraktivita je dále posílena logistickými výhodami vyplývajícími z nízkých cen za železniční přepravu na Ukrajině.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyloučit, že značná část volné kapacity přítomné na Ukrajině by mohla být použita k navýšení vývozu do Unie v případě nepřítomnosti antidumpingových opatření.
3.2 Ceny na různých vývozních trzích
(41)
Analýza cen, které tři spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci účtovali při vývozu do třetích zemí a které byly stanoveny na úrovni CIF při použití mezinárodních sazeb za přepravu zboží předložených v žádosti o přezkum, ukázala, že během období přezkumného šetření byly tyto ceny až o 25 % nižší než převládající tržní cena v Unii.
(42)
Z toho důvodu je zřejmé, že v případě zrušení opatření by existovala motivace pro to, aby byl ukrajinský vývoz do třetích zemí přesměrován do Unie. Vyšší ceny na trhu v Unii by umožnily ukrajinským vývozcům dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
(43)
Na základě údajů předložených třemi spolupracujícími vyvážejícími výrobci mohlo být rovněž stanoveno, že v průběhu období přezkumného šetření byl vývoz do třetích zemí realizován za dumpingové ceny na úrovni celého státu.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zejména pokud budeme uvažovat stávající volnou kapacitu na Ukrajině a atraktivitu trhu Unie, je zde v případě nejméně dvou vyvážejících výrobců zřejmá motivace pro ukrajinské vyvážející výrobce, aby i) zvýšili vývoz na trh Unie a ii) přesměrovali vývoz dusičnanu amonného na trh Unie za dumpingové ceny.
(45)
Kromě toho bylo zjištěno, že vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou rovněž významným způsobem nižší než převládající cenová úroveň v Unii. To zesiluje pravděpodobnost zvýšení vývozu z Ukrajiny do Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření přestala platit.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(46)
V Unii vyrábí obdobný výrobek 16 společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(47)
Při šetření spolupracovalo dvanáct výrobců v Unii:
-
Achema AB (Litva),
-
Agropolychim JSC (Bulharsko),
-
Azomures (Rumunsko),
-
BASF AG (Německo),
-
Fertiberia SA (Španělsko),
-
GPN SA (Francie),
-
GrowHow UK Ltd (Spojené království),
-
Neochim PLC, (Bulharsko),
-
Nitrogénművek Rt (Maďarsko),
-
Yara (Belgie, Francie, Německo, Itálie a Nizozemsko),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poland),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poland).
(48)
Vzhledem k tomu, že těchto 12 výrobců v Unii představovalo během období přezkumného šetření přibližně 80 % celkové výroby v Unii, byl učiněn závěr, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Budou nadále označováni slovy „výrobní odvětví Unie“.
(49)
Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění, výběr vzorku pěti výrobců v Unii byl proveden z těchto 12 výrobců. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho sedm ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Zjevná spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, objemu prodeje ostatních výrobců v Unii na trhu Unie, údajů Eurostatu o všech dovozech do Unie a na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících společností na dotazník, pokud se týkaly dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny. Vzhledem k rozšíření Unie na 27 členských států byly z důvodu jasnosti a jednotnosti analýzy veškeré ukazatele újmy stanoveny na základě trhu EU-27 pro celé posuzované období.
(51)
Mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 10 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie v tunách
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Index (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ukrajiny
(52)
V následující tabulce je uveden vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu z Ukrajiny. Množstevní a cenové tendence byly zpracovány na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník, dovozních statistik (Eurostat) a ukrajinských vývozních statistik.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Podíl na trhu
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Ceny dovozu (EUR/t)
123
139
145
259
230
Index (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Objem dovozu z Ukrajiny stabilně klesal až do roku 2007, ale v průběhu období přezkumného šetření dosáhl téměř stejné úrovně jakou měl v roce 2005. Podíl ukrajinského dovozu na trhu se mírně zvýšil z 1 % v roce 2005 na 1,1 % v období přezkumného šetření. Ceny za jednotku se v průběhu posuzovaného období zvýšily ze 123 na 230 EUR/t. Toto zvýšení v průběhu období přezkumného šetření musí být vnímáno v souvislosti s celosvětovým vývojem cen a s vývojem cen základní suroviny.
(54)
Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během období přezkumného šetření byly srovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu účtované nezávislým zákazníkům s dovozními cenami, které spolupracující vyvážející výrobci účtovali CIF na hranice Unie, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že dovoz z Ukrajiny představoval v průběhu období přezkumného šetření vůči výrobnímu odvětví Unie cenové podbízení v průměrné výši 22,5 %. I když bylo k vývozním cenám do Unie připočteno antidumpingové clo, byla zjištěna míra cenového podbízení ve výši 11 %.
3. Dovoz z ostatních zemí
(55)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
122
124
144
275
235
Objem dovozu z Gruzie (v tunách)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Podíl na trhu
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Ceny dovozu z Gruzie (EUR/t)
164
177
174
325
304
Objem dovozu z Kazachstánu (v tunách)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Podíl na trhu
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Ceny dovozu z Kazachstánu (EUR/t)
0
147
151
255
242
Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Podíl na trhu
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Ceny dovozu ze všech ostatních zemí (EUR/t)
190
170
240
242
265
(56)
Na trhu Unie došlo v roce 2008 a období přezkumného šetření k výraznému zvýšení cen ze všech třetích zemí. Zdá se, že všechny země s výjimkou Ruska uvedené v tabulce shora zvýšily ve sledovaném období svůj objem vývozu do Unie. Dovoz z Ruska, na který se vztahuje pevné antidumpingové clo ve výši 47,07 EUR za tunu, se vyznačoval, stejně jako dovoz z Ukrajiny, nejnižší cenou ve srovnání s ostatními vyvážejícími státy.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(57)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(58)
Protože pro šetření újmy byl vybrán vzorek, některé ukazatele, jako například výroba, výrobní kapacita, prodej, podíl na trhu, produktivita a zaměstnanost, byly posuzovány pro celé výrobní odvětví Unie (v tabulkách níže značeno „Unie“). Ostatní ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, jako například ceny, zásoby, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, byly posuzovány na základě informací shromážděných od vybraných výrobců v Unii (v tabulkách níže značeno v.v.).
4.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba
(59)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření klesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 18 %, tj. z přibližně 7 milionů tun v roce 2005 na přibližně 5,8 milionu tun v průběhu období přezkumného šetření. Využití pro vlastní potřebu zůstávalo v posuzovaném období na nízké úrovni a v průběhu období přezkumného šetření situaci ve výrobním odvětví Unie nijak zvláště neovlivnilo.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba v Unii (v tunách)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Index (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Výroba výrobního odvětví Unie využitá pro vlastní spotřebu
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
% celkové výroby
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapacita a využití kapacity
(60)
Výrobní kapacita se po celé posuzované období víceméně nezměnila. Spolu s poklesem výroby se využití kapacity snížilo z 55 % v roce 2005 na 45 % v průběhu období přezkumného šetření. Jak již bylo shledáno v původním šetření, využití výrobní kapacity pro dusičnan amonný může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, které lze vyrábět na stejném výrobním zařízení. Z toho důvodu je tendence využití kapacity pro posouzení ekonomické situace výrobního odvětví v Unii méně významná.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita v Unii (v tunách)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Využití výrobní kapacity v Unii
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Objem prodeje
(61)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření snížil o 14 %. Toto snížení je nutno posuzovat na pozadí mírně klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
2005
2003
2004
2008
Období přezkumného šetření
Objem prodeje Unie nezávislým stranám (v tunách)
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Index (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Objem prodeje Unie nezávislým stranám ve třetích zemích (v tunách)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Index (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Podíl na trhu
(62)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstával stabilní mezi roky 2005 a 2008, ale mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesl o tři procentní body.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu Unie
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Index (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Zaměstnanost
(63)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření o 8 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost v Unii v souvislosti s dotčeným výrobkem
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Index (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivita
(64)
V průběhu posuzovaného období poklesla průměrná produktivita na zaměstnance ve výrobním odvětví Unie o 11 %. Důvodem byla ta skutečnost, že relativní pokles produkce byl vyšší než relativní pokles zaměstnanosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita v Unii (v tunách na zaměstnance)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Index (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Rozsah dumpingového rozpětí
(65)
Pokud jde o rozsah skutečného dumpingového rozpětí, není tento dopad vzhledem k současnému nízkému objemu dovozu z Ukrajiny považován za významný, a z téhož důvodu není ani odpovídající ukazatel považován za podstatný pro stanovení újmy.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(66)
V roce 2008 a v průběhu období přezkumného šetření se díky příznivým podmínkám, které v tomto období panovaly na mezinárodním trhu s dusičnanem amonným, výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena vybraných výrobců z Unie.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Cena z jednotku v.v. (EUR/t)
165
182
189
309
315
Index (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Zásoby
(67)
Stav zásob na konci roku výrobního odvětví Unie se v průběhu období od roku 2005 do období přezkumného šetření snížil o 26 %. Výrazný nárůst zaznamenaný v roce 2006 byl způsoben strmým poklesem prodeje mezi roky 2005 a 2006.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Stav zásob na konci roku v.v. (v tunách)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Index (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Mzdy
(68)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 6 %, jak ukazuje následující tabulka. S ohledem na míru inflace a celkové snížení počtu zaměstnanců se má za to, že tento nárůst mezd je mírný.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance v.v. (v tis. EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Index (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investice
(69)
Roční investice do obdobného výrobku vynaložené pěti výrobci ze vzorku se v posuzovaném období vyvíjely pozitivně a vzrostly o 70 %. Investice souvisely zejména s modernizací určitého strojního vybavení. To dokládá, že výrobní odvětví Unie je ochotno neustále zvyšovat svoji konkurenceschopnost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice v.v. (v tis. EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Index (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Ziskovost a návratnost investic
(70)
Ziskovost vybraných výrobců se výrazně zlepšila zejména po roce 2006 a dosáhla úrovně 28,1 % obratu v průběhu období přezkumného šetření. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic po celé posuzované období v zásadě sledovala uvedenou pozitivní tendenci ziskovosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje odběratelům v ES, kteří nejsou ve spojení v.v. (v % z čistých tržeb)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Index (2005 = 100)
100
85
162
274
304
Návratnost investic v.v. (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Index (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(71)
Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl, stejně jako v uvedeném období rostla celková ziskovost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v.v. (v tis. EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Index (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci z Unie měli potíže s navyšováním kapitálu. V této souvislosti je třeba uvést, že několik těchto výrobců je součástí velkých skupin, takže financují své činnosti v rámci skupiny, k níž náleží, prostřednictvím cash-poolingu nebo vnitroskupinových půjček poskytovaných mateřskými společnostmi.
5. Závěr
(73)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření zaznamenala většina ukazatelů újmy příznivý vývoj: prodejní ceny za jednotku a ziskovost se výrazně zvýšily, ziskovost dosáhla v průběhu období přezkumného šetření úrovně 28,1 %. Investice, návratnost investic a peněžní tok rovněž zaznamenaly pozitivní vývoj.
(74)
I když výroba a objem prodeje v posuzovaném období značně poklesly, je třeba tuto skutečnost posuzovat v souvislosti se zmenšením trhu Unie, řádově o minus 10 %.
(75)
Celkově se situace výrobního odvětví Unie v porovnání se situací před zavedením antidumpingových opatření na dovoz dusičnanu amonného z dotčené země v roce 2001 výrazně zlepšila.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Všeobecně
(76)
V souvislosti s pravděpodobností obnovení újmy byly posuzovány dva hlavní parametry: i) pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země a ii) pravděpodobný dopad těchto předpokládaných objemů a cen dovozu z dotčené země na výrobní odvětví Unie.
2. Pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země
(77)
Spolupracující ukrajinští výrobci disponují známou volnou kapacitou přibližně 650 000 tun, což znamená 9 % trhu Unie, jak bylo uvedeno v 37. bodě odůvodnění. Tato nadbytečná kapacita ukazuje, že ukrajinští výrobci mohou rychle zvýšit svoji současnou výrobu, a tedy svůj vývoz dusičnanu amonného.
(78)
Kromě toho jsou ukrajinští výrobci kvůli relativně malé velikosti svého domácího trhu silně závislí na vývozech do třetích zemí. Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění, byl tento vývoz uskutečňován za ceny výrazně nižší, než je převládající tržní cena v Unii.
(79)
Vzhledem k shora uvedeným skutečnostem a závěrům by ve srovnání s jinými vývozními trhy mohl být trh Unie pro ukrajinské vyvážející výrobce cenově atraktivní. Proto lze s vysokou pravděpodobností očekávat, že pokud by opatření přestala platit, byla by značná část objemů vyvážených do třetích zemí přesměrována na trh Unie. V porovnání s ostatními trhy je trh Unie blízko, což by také mohlo zvýšit jeho atraktivitu a tak i pravděpodobnost toho, že ukrajinští výrobci svůj současný vývoz do třetích zemí přesměrují do Unie.
(80)
Vzhledem k tomu, že v současné době nemají ukrajinské výrobky na trhu Unie silné postavení, museli by ukrajinští vývozci získat podíl na trhu nebo rozšířit okruh svých zákazníků, čehož by se pravděpodobně snažili dosáhnout nabízením dusičnanu amonného za dumpingové ceny, jak bylo zjištěno pro období přezkumného šetření.
(81)
Na základě výše uvedených údajů je tedy pravděpodobné, že pokud by opatření přestala platit, byly by značné objemy dusičnanu amonného vyrobeného na Ukrajině přesměrovány na trh Unie za dumpingové ceny, které by představovaly pro výrobní odvětví Unie významné cenové podbízení.
3. Dopad předpokládaných objemů vývozu a cenových efektů v případě zrušení opatření na výrobní odvětví Unie
(82)
Přezkum ukázal, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek, jehož ceny mohou být výrazně ovlivněny přítomností levného dovozu podbízejícího ceny výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, trh Unie je do značné míry nestálý. V průběhu posuzovaného období převládaly na světovém trhu s dusičnanem amonným příznivé podmínky, což mělo důležitý vliv na udržení cen na vysoké úrovni, a použitá antidumpingová opatření snížila možnost zkreslení cen na trhu Unie. V průběhu uvedeného období existovala těsná rovnováha mezi nabídkou a poptávkou, v důsledku čehož byly ceny všech dusíkatých hnojiv, které jsou komoditními výrobky, na vysoké úrovni. Dusičnan amonný je také komoditním výrobkem, jehož ceny jsou ovlivňovány řadou faktorů, jako je například cena plynu, která má značný vliv na nabídku, protože je nejdůležitější složkou nákladů, a klimatické podmínky a úroveň zásob plodin a obilí, které mají obecný dopad na snižování nebo zvyšování poptávky po hnojivech.
(83)
Konkrétně s ohledem na trh Unie je možné předpokládat, že poptávka po dusičnanu amonném se ve srovnání s úrovní v průběhu období přezkumného šetření lehce zvýší. Vzhledem k tomu, že ceny ukrajinských vyvážejících výrobců byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, donutil by pravděpodobný nárůst objemu dovozu z Ukrajiny výrobní odvětví Unie buď k velkému snížení cen, a tím snížil jeho zisky, nebo je připravil o velký podíl na trhu, a tedy i příjmy, nebo by se oba tyto dopady projevily zároveň. Úspěšně probíhající restrukturalizace výrobního odvětví Unie by pravděpodobně vyvážila takové snížení cen pouze částečně a celý proces oživení by mohl být ohrožen. Proto by zrušení opatření pravděpodobně vedlo ke zhoršení celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(84)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy vedou k závěru, že pokud by opatření přestala platit, došlo by k vývozu z dotčené země pravděpodobně ve značném rozsahu a za dumpingové ceny, které by cenově podbízely ceny výrobního odvětví v Unii. To by se vší pravděpodobností mělo za následek tendenci ke stlačování cen na trhu s předpokládaným nepříznivým dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. To by zejména ohrozilo finanční oživení, kterého bylo dosaženo v posuzovaném období, což by vedlo k obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
Bylo zjišťováno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě všech poskytnutých důkazů zvažováno, jaký dopad by mělo obnovení opatření pro všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo ukončení platnosti těchto opatření.
(86)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(87)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2001. Od roku 2005 do období přezkumného šetření výrobní odvětví Unie výrazně zvýšilo svoji ziskovost a úspěšně se restrukturalizovalo.
(89)
Lze tudíž s určitostí předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít nadále prospěch ze stávajících opatření a bude se dále zotavovat tím, že si udrží a stabilizuje ziskovost. Pokud by opatření nebyla zachována, je pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, neboť by vyvíjel tlak na snížení prodejních cen, což by ohrozilo jeho současnou příznivou finanční situaci.
3. Zájem dovozců
(90)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, žádný dovozce neprojevil ochotu nechat se zařadit do vzorku a neposkytl základní informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Připomíná se, že v předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude významný, protože dovozci obvykle a ve značném rozsahu obchodují i s jinými hnojivy a ne pouze s dusičnanem amonným. Zrušení antidumpingových opatření u jiných hnojiv může výše uvedené pouze posílit. V této souvislosti byla v srpnu 2007 zrušena antidumpingová opatření týkající se dovozu močoviny pocházející z Ruska a v březnu 2008 byla zrušena opatření týkající se dovozu z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny (13). Ale vzhledem k nespolupráci ze strany dovozců, a tedy nepřítomnosti nezvratných důkazů, které by umožnily posoudit případné významné negativní důsledky, byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
(91)
Nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace, ze kterých by vyplývalo, že zachování opatření bude mít negativní vliv na dovozce nebo obchodníky.
4. Zájem uživatelů
(92)
Uživateli dusičnanu amonného v Unii jsou zemědělci. V původním šetření bylo uvedeno, že cena dusičnanu amonného nemá na činnost zemědělců velký dopad, takže jakýkoli nárůst této ceny by je pravděpodobně nijak výrazně nepříznivě neovlivnil.
(93)
V průběhu tohoto šetření předložily dvě zemědělské organizace připomínky, ve kterých podporují ukončení opatření. Uvádějí zejména, že reforma společné zemědělské politiky z roku 2003 zredukovala používání mechanizmů tržní intervence a přerušila vazbu mezi podporou Unie a výrobou. V důsledku tohoto procesu liberalizace musí zemědělci v Unii pracovat za podmínek existujících na světových trzích. Pouze pokud by byla umožněna svobodná volba dodavatele dusičnanu amonného, bylo by možno zabránit výraznému vzrůstu cen zemědělských produktů.
(94)
Případné prodloužení stávajících antidumpingových opatření by však nebránilo uživatelům ve svobodném výběru dodavatelů dusičnanu amonného a zachovalo by přitom rovné podmínky na trhu Unie, na kterém by došlo k posílení účinné hospodářské soutěže. Na základě výše uvedeného je možno dospět k závěru, že prodloužení antidumpingových opatření vůči Ukrajině nebude mít pro uživatele dotčeného výrobku žádné výrazně nepříznivé důsledky.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(95)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(96)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byl zachována. Bylo jim také poskytnuto období, ve kterém se po tomto oznámení mohou vyjádřit. Oprávněné připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(97)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny měla být zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(98)
Jak bylo uvedeno v 28. bodě odůvodnění, došlo v poslední čtvrtině období přezkumného šetření k sbližování cen zemního plynu dováženého na Ukrajinu a cen převažujících na trhu Unie. Možné nepříznivé dopady dumpingu by proto mohly být ovlivněny dopadem nárůstu výrobních cen způsobeným vývojem cen plynu na domácím trhu na cenu vývozu, pokud by se ukázalo, že tento nárůst by byl setrvalý. Z toho důvodu je vhodné omezit zachování opatření na dva roky.
(99)
Závazky přijaté rozhodnutím Komise 2008/577/ES (14) zůstávají v platnosti,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny.
2. Sazba antidumpingového cla je stanovena jako pevná částka v eurech za tunu.
Údaje o výrobku
Kód KN
Kód TARIC
Výše cla
(EUT/t)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
33,25
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních
3102 40 90
-
33,25
Podvojné soli a směsi síranu amonného a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
33,25
Podvojné soli a směsi dusičnanu vápenatého a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 10 00
20
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
60
29,26
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovená pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15) poměrným způsobem upravena, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Bez ohledu na článek 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle tohoto článku.
2. Dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny za účelem propuštění do volného oběhu, na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
jsou vyráběny, dodávána a fakturována přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
3. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 2 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlašuje příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Doba jeho platnosti je dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburska dne 14. června 2010.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 512/2010 DEL CONSIGLIO
del 14 giugno 2010
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di nitrato di ammonio originario dell’Ucraina in seguito a un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) che abroga il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (2) (il «regolamento di base»), in particolare l’articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Misure in vigore
(1)
Il 22 gennaio 2001, con il regolamento (CE) n. 132/2001 (3), il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo («le misure esistenti») di 33,25 EUR per tonnellata sulle importazioni di nitrato di ammonio (NA) di cui ai codici NC 3102 30 90 e 3102 40 90, originario, fra l’altro, dell’Ucraina. L’inchiesta che ha portato all’istituzione di tali misure sarà indicata come «l’inchiesta iniziale».
(2)
Il 17 maggio 2004, in seguito a un riesame intermedio parziale, il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 993/2004 (4), ha esentato dai dazi antidumping istituiti dal regolamento (CE) n. 132/2001 del Consiglio le importazioni nell’Unione di NA fabbricato da società i cui impegni fossero accettati dalla Commissione. Con il regolamento (CE) n. 1001/2004 della Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1996/2004 della Commissione (6), gli impegni sono stati accettati per un periodo fino al 20 maggio 2005. Tali impegni avevano lo scopo di tenere conto di alcuni effetti dell’allargamento dell’Unione europea a venticinque Stati membri.
(3)
Con il regolamento (CE) n. 945/2005 (7), in seguito a un riesame intermedio la cui portata era limitata alla definizione del prodotto in esame, il Consiglio ha deciso che era necessario chiarire la definizione del prodotto in esame e che le misure in vigore dovevano applicarsi al prodotto in esame qualora incorporato in altri fertilizzanti o concimi, proporzionalmente al loro contenuto di nitrato di ammonio e di altre sostanze ed elementi nutritivi marginali.
(4)
Con il regolamento (CE) n. 442/2007 (8), il Consiglio, in seguito a un riesame delle misure in previsione della scadenza, ha deciso di prorogare le misure esistenti per un periodo di due anni, secondo quanto chiarito nel regolamento (CE) n. 945/2005.
(5)
Con il regolamento (CE) n. 661/2008 (9) il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di NA originario della Russia in seguito a un riesame delle misure in previsione della scadenza.
(6)
Con il regolamento (CE) n. 662/2008 (10) il Consiglio ha modificato il regolamento (CE) n. 442/2007 accettando un impegno sui prezzi di un produttore esportatore.
2. Richiesta di riesame
(7)
Dopo la pubblicazione, in data 17 ottobre 2008, di un avviso di imminente scadenza (11), il 22 gennaio 2009 è stata presentata una domanda di riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata dalla European Fertilizer Manufacturers Association (EFMA) («il richiedente») per conto di produttori che rappresentano una proporzione maggioritaria, in questo caso superiore al 50 %, della produzione complessiva di NA dell’Unione.
(8)
Il richiedente ha affermato, fornendo sufficienti elementi di prova prima facie, che esiste il rischio di reiterazione del dumping e del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione in rapporto alle importazioni di NA originario dell’Ucraina («il paese interessato»).
(9)
Avendo stabilito, dopo aver sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 23 aprile 2009 la Commissione ha annunciato, con un avviso di apertura pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (12), l’avvio di un riesame in previsione della scadenza, a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
3. Inchiesta
3.1. Periodo dell’inchiesta
(10)
L’inchiesta relativa al persistere o alla reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o aprile 2008 e il 31 marzo 2009 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’esame delle tendenze significative ai fini della valutazione del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo dal 2005 fino alla fine del PIR («periodo in esame»).
3.2. Parti interessate dall’inchiesta
(11)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del riesame in previsione della scadenza i produttori esportatori, gli importatori e gli utilizzatori notoriamente interessati e le loro associazioni, i rappresentanti del paese esportatore, il richiedente e i produttori dell’Unione. La parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(12)
Hanno ottenuto un’audizione tutte le parti che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per essere sentite.
(13)
A causa dell’elevato numero di produttori dell’Unione e di importatori dell’Unione, si è ritenuto opportuno, a norma dell’articolo 17 del regolamento di base, valutare l’opportunità di ricorrere al campionamento. Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse effettivamente necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti di cui sopra sono state invitate, a norma dell’articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base, a manifestarsi entro quindici giorni dall’apertura dell’inchiesta e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura.
(14)
Dopo aver esaminato le informazioni presentate, si è deciso che per i produttori dell’Unione occorreva procedere al campionamento, dato che tra l’altro dodici produttori dell’Unione si sono dichiarati disposti a collaborare. Nessun importatore si è manifestato fornendo le informazioni richieste nell’avviso di apertura.
(15)
Dodici produttori dell’Unione, che nel PIR hanno rappresentato circa l’80 % della produzione complessiva dell’Unione, hanno debitamente compilato il modulo di campionamento entro il termine previsto e si sono formalmente impegnati a collaborare ulteriormente all’inchiesta. È su tali basi che la Commissione ha selezionato, a norma dell’articolo 17 del regolamento di base, un campione basato sul massimo volume rappresentativo di produzione e di vendite di NA nell’Unione che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile. Sono stati inclusi nel campione cinque produttori dell’Unione, che hanno rappresentato il 57 % della produzione complessiva dell’industria dell’Unione nel PIR.
(16)
A norma dell’articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base, le parti interessate sono state consultate in merito al campione prescelto senza sollevare obiezioni.
(17)
Sono stati inviati questionari ai cinque produttori dell’Unione inseriti nel campione e a tutti i produttori esportatori noti del paese interessato.
(18)
Hanno risposto al questionario i cinque produttori dell’Unione inseriti nel campione e tre produttori esportatori noti del paese interessato.
(19)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e il conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Si è inoltre proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori esportatori ucraini:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Produttori dell’Unione:
-
GrowHow UK Limited, Regno Unito,
-
GPN, Paris, Francia,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polonia,
-
Yara SA, Bruxelles, Belgio,
-
Achema, Jonavos, Lituania.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(20)
Il prodotto in esame è costituito da concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso originari dell’Ucraina, attualmente classificabili ai codici NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ed ex 3105 90 91. Il NA è un concime azotato solido comunemente usato in agricoltura. È fabbricato a partire da ammoniaca e acido nitrico e ha un titolo di azoto superiore al 28 % in peso, in forma prilled o granulare.
(21)
Va osservato che la definizione del prodotto interessato è stata chiarita nel regolamento (CE) n. 945/2005.
2. Prodotto simile
(22)
Come l’inchiesta iniziale, anche la presente inchiesta di riesame ha confermato che il NA è un prodotto di base le cui caratteristiche fisiche fondamentali e la cui qualità sono identiche indipendentemente dal paese di origine. È risultato quindi che il prodotto in esame e quelli fabbricati e venduti dai produttori esportatori sul loro mercato nazionale, nonché ai paesi terzi, come pure quelli prodotti e venduti dai produttori dell’Unione sul mercato dell’Unione hanno le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base ed essenzialmente le stesse applicazioni, e sono pertanto da considerare prodotti simili a norma dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Aspetti generali
(23)
Hanno collaborato tre produttori esportatori ucraini, mentre non lo ha fatto un quarto produttore esportatore noto.
(24)
Dal confronto tra il volume delle esportazioni dei tre produttori esportatori che hanno collaborato e il volume totale delle esportazioni dall’Ucraina nell’Unione è emerso che i tre produttori esportatori che hanno collaborato hanno rappresentato nel PIR oltre il 90 % del totale di tutte le importazioni nell’Unione dall’Ucraina. Il livello di collaborazione è stato pertanto considerato elevato.
(25)
Il volume totale delle importazioni del prodotto in esame dall’Ucraina è stato modesto, rappresentando nel PIR una quota di mercato dell’1,1 % sul totale del mercato dell’Unione.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
2.1. Valore normale
(26)
Nel precedente riesame in previsione della scadenza l’Ucraina non era ancora considerata un paese a economia di mercato e il valore normale è stato quindi determinato sulla base dei dati di un produttore che ha collaborato del paese di riferimento, nella fattispecie gli USA.
(27)
Nel presente riesame il valore normale si basa sui dati ottenuti dai tre produttori esportatori ucraini che hanno collaborato e verificati presso le loro sedi. La Commissione ha valutato se fosse possibile considerare le vendite effettuate sul mercato interno come eseguite nell’ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tal fine si è esaminato il costo di produzione del prodotto fabbricato e venduto sul mercato interno dai produttori esportatori che hanno collaborato.
(28)
Per quanto riguarda i costi del gas si è riscontrato che l’Ucraina importava dalla Russia la maggior parte del gas consumato per la produzione di NA. Da tutti i dati disponibili verificati durante l’inchiesta è emerso che nel corso del PIR il prezzo d’importazione in Ucraina del gas naturale russo è stato del 40 % circa inferiore al prezzo del gas naturale russo esportato nell’Unione. Tuttavia è emerso che nell’ultimo trimestre del PIR i prezzi sono stati analoghi.
(29)
Se si eccettua un tipo di prodotto esportato da un produttore, è risultato che le vendite sul mercato interno sono state eseguite nell’ambito di normali operazioni commerciali nel corso del PIR. Il valore normale è stato pertanto determinato sulla base del prezzo effettivamente pagato o pagabile sul mercato interno ucraino da acquirenti indipendenti a norma dell’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base oppure sulla base del valore normale costruito per il tipo di prodotto non venduto nell’ambito di normali operazioni commerciali. In conformità all’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, il valore normale è stato costruito sommando ai costi di produzione del tipo di prodotto esportato un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita e per il margine di profitto. Gli importi relativi alle spese generali, amministrative e di vendita e ai profitti si basano su dati effettivi attinenti alla produzione e alla vendita del prodotto simile effettuate nel corso di normali operazioni commerciali dal produttore interessato.
(30)
Il valore normale è stato determinato senza alcun adeguamento per i costi del gas sostenuti dai produttori esportatori ucraini a norma dell’articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base. Si è proceduto in questo modo in quanto, come illustrato ai considerando da 32 a 34, l’utilizzo dei costi e dei prezzi non adeguati dei produttori esportatori ucraini sul mercato interno indica già chiaramente, nonostante i prezzi del gas all’apparenza distorti, l’esistenza di pratiche di dumping durante il PIR. Di conseguenza, dato tra l’altro che lo scopo di un riesame in previsione della scadenza è determinare se la scadenza delle misure rischia di provocare il persistere o la reiterazione del dumping così da stabilire se sia opportuno mantenere o lasciare scadere le misure in quel momento applicabili, nel caso di specie non si è ritenuto necessario esaminare l’opportunità di un adeguamento a norma dell’articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base.
2.2. Prezzo all’esportazione
(31)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, il prezzo all’esportazione è stato stabilito facendo riferimento al prezzo effettivamente pagato o pagabile per il prodotto in esame venduto all’esportazione nella Comunità. Tutte le vendite dei tre produttori esportatori che hanno collaborato sono state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti nell’Unione.
2.3. Confronto
(32)
Il valore normale e il prezzo all’esportazione sono stati confrontati a livello franco fabbrica. Ai fini di un confronto equo, si è tenuto debito conto, sotto forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sulla comparabilità dei prezzi, secondo quanto previsto dall’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Di conseguenza sono stati operati, se del caso e in presenza di prove verificate, adeguamenti per tener conto delle differenze nei costi relativi a trasporto, movimentazione, carico e spese accessorie, assicurazione, commissioni e imballaggio.
2.4. Margine di dumping
(33)
Il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione, in conformità all’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base.
(34)
Per i tre produttori esportatori che hanno collaborato è stata calcolata una media ponderata del margine di dumping per l’intero paese del 6-7 %.
3. Andamento delle importazioni in caso di scadenza delle misure
3.1. Capacità inutilizzata e attrattiva del mercato dell’Unione
(35)
Nel PIR le vendite sul mercato interno dei tre produttori esportatori che hanno collaborato hanno rappresentato in media il 46 % della loro capacità di produzione.
(36)
Questi tre produttori esportatori che hanno collaborato, pur vendendo una quota consistente della loro produzione sul mercato interno, dipendevano anche dalle esportazioni verso paesi terzi. Nel PIR la loro capacità inutilizzata corrispondeva a circa il 6 % del consumo dell’Unione.
(37)
In base alle informazioni contenute nella richiesta di riesame relative al quarto produttore ucraino noto che non ha collaborato all’inchiesta si è giunti alla stima che la capacità inutilizzata totale dell’Ucraina durante il PIR corrispondesse a circa il 9 % del consumo dell’Unione.
(38)
Alcuni produttori esportatori ucraini che hanno collaborato hanno sostenuto di subire una progressiva erosione della loro quota di mercato a livello nazionale a vantaggio dei produttori russi che possono praticare prezzi molto bassi considerato che il costo del gas in Russia è molto più basso. Sembra quindi difficile che il mercato interno ucraino possa assorbire la capacità di produzione inutilizzata; pertanto, gli eventuali aumenti di produzione saranno presumibilmente destinati all’esportazione.
(39)
Durante il PIR le tre società che hanno collaborato hanno esportato il NA in molti altri paesi terzi in vari continenti. È opportuno però rilevare la chiusura di alcuni tradizionali mercati dei paesi terzi nei confronti delle esportazioni ucraine in ragione di misure antidumping in vigore (negli USA, ad esempio, sono applicati dazi antidumping superiori al 100 %) e/o di restrizioni per motivi di sicurezza (ad esempio nella Repubblica popolare cinese e in Australia). L’Unione rappresenta comunque il mercato di esportazione più grande, più interessante e al tempo stesso geograficamente più vicino. Vantaggi di tipo logistico, derivanti dalle basse tariffe ferroviarie ucraine, rendono ancora più interessante questo mercato.
(40)
Stante quanto precede, non si può escludere che una larga parte della capacità inutilizzata di cui l’Ucraina dispone potrebbe essere utilizzata per aumentare le esportazioni verso l’Unione se non dovessero più esserci misure antidumping.
3.2. Prezzi in vari mercati di esportazione
(41)
Da un’analisi delle vendite all’esportazione verso paesi terzi dei tre produttori esportatori ucraini che hanno collaborato è emerso che durante il PIR i prezzi all’esportazione verso paesi terzi, calcolati a livello cif utilizzando le tariffe del trasporto internazionale indicate nella richiesta di riesame, erano anche del 25 % più bassi del prezzo di mercato prevalente nell’Unione.
(42)
È di conseguenza emerso che la scadenza delle misure incentiverebbe il riorientamento verso l’Unione delle esportazioni ucraine attualmente dirette verso i paesi terzi. I prezzi più elevati sul mercato dell’Unione consentirebbero agli esportatori ucraini di ottenere margini di profitti maggiori.
(43)
Sulla base dei dati forniti dai tre produttori esportatori che hanno collaborato, è stato possibile stabilire anche che a livello nazionale le esportazioni ucraine verso paesi terzi sono avvenute a prezzi di dumping durante il PIR.
3.3. Conclusioni sul rischio del persistere o della reiterazione del dumping
(44)
Alla luce dei risultati enunciati sopra, si può concludere che le esportazioni dall’Ucraina sono tuttora oggetto di dumping e che la scadenza delle misure antidumping vigenti rischia di determinare il persistere del dumping sul mercato dell’Unione. Tenuto conto della capacità attualmente inutilizzata in Ucraina e dell’attrattiva del mercato dell’Unione, i produttori esportatori ucraini sarebbero in effetti incentivati a: i) incrementare le esportazioni verso il mercato dell’Unione; ii) riorientare le esportazioni di NA dai mercati di altri paesi terzi al mercato dell’Unione a prezzi di dumping, almeno per quanto concerne due produttori esportatori.
(45)
La media ponderata dei prezzi all’esportazione verso i mercati di paesi terzi praticati dai produttori esportatori che hanno collaborato è risultata inoltre notevolmente inferiore rispetto al livello dei prezzi prevalente nell’Unione. Ciò aumenterebbe la probabilità di un incremento delle esportazioni a prezzi di dumping dall’Ucraina nell’Unione,qualora le misure non fossero mantenute.
D. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(46)
Nell’Unione il prodotto simile è fabbricato da sedici società o gruppi di società, la cui produzione costituisce la produzione totale dell’Unione del prodotto simile ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(47)
Hanno collaborato all’inchiesta dodici produttori dell’Unione:
-
Achema AB (Lituania),
-
Agropolychim JSC (Bulgaria),
-
Azomures (Romania),
-
BASF AG (Germania),
-
Fertiberia SA (Spagna),
-
GPN SA (Francia),
-
GrowHow UK Ltd (Regno Unito),
-
Neochim PLC (Bulgaria),
-
Nitrogénművek Rt (Ungheria),
-
Yara (Belgio, Francia, Germania, Italia e Paesi Bassi),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Polonia),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Polonia).
(48)
Dato che questi dodici produttori dell’Unione rappresentavano circa l’80 % del totale della produzione dell’Unione nel PIR si ritiene che costituiscano l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base. Essi saranno denominati «industria dell’Unione».
(49)
Come illustrato ai considerando 14 e 15, i cinque produttori dell’Unione da inserire nel campione sono stati scelti tra questi dodici produttori. Tutti i produttori inseriti nel campione hanno collaborato e risposto al questionario entro i termini prescritti. Inoltre, gli altri sette produttori che hanno collaborato hanno debitamente fornito alcune informazioni generali per l’analisi del pregiudizio.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Consumo sul mercato dell’Unione
(50)
Il consumo apparente dell’Unione è stato calcolato sulla base del volume delle vendite effettuate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Uhnione, del volume delle vendite di altri produttori dell’Unione sul mercato dell’Unione, dei dati Eurostat relativi a tutte le importazioni nell’Unione e delle informazioni fornite nelle risposte al questionario dalle società che hanno collaborato limitatamente alle importazioni del prodotto in esame dall’Ucraina. Tenuto conto dell’allargamento a 27 Stati membri dell’Unione nel 2007, tutti gli indicatori del pregiudizio sono stati calcolati in rapporto al mercato dell’UE-27 per tutto il periodo in esame, e ciò per ragioni di chiarezza e di coerenza dell’analisi.
(51)
Tra il 2005 e il PIR il consumo dell’Unione è diminuito del 10 %.
2005
2006
2007
2008
PIR
Consumo totale dell’Unione (in tonnellate)
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Indice (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni dall’Ucraina
(52)
I volumi, le quote di mercato e i prezzi medi delle importazioni dall’Ucraina hanno seguito l’andamento delineato nella tabella che segue. L’andamento dei quantitativi e dei prezzi è quello che risulta dalle informazioni contenute nelle risposte al questionario fornite dai produttori esportatori che hanno collaborato, dalle statistiche sulle importazioni (Eurostat) e dalle statistiche ucraine sulle esportazioni.
2005
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni (in tonnellate)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Quota di mercato
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Prezzi delle importazioni (EUR/t)
123
139
145
259
230
Indice (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Il volume delle importazioni dagli Ucraina è costantemente diminuito fino al 2007, ma nel PIR ha raggiunto quasi il livello del 2005. La quota di mercato delle importazioni dall’Ucraina è aumentata leggermente, passando dall’1 % nel 2005 all’1,1 % nel PIR. Nel periodo in esame i prezzi unitari hanno conosciuto una progressione, passando da 123 a 230 EUR/t. Questo incremento nel corso del PIR segue l’evoluzione mondiale dei prezzi e l’andamento dei prezzi della principale materia prima.
(54)
Per calcolare il livello di undercutting dei prezzi durante il PIR, i prezzi franco fabbrica praticati dall’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti sono stati confrontati con i prezzi all’importazione cif franco frontiera dell’Unione dei produttori esportatori del paese interessato che hanno collaborato, opportunamente adeguati per rispecchiare un prezzo franco di tutte le spese allo sbarco. Dal confronto è emerso che durante il PIR le importazioni dall’Ucraina sono state effettuate a prezzi inferiori in media del 22,5 % a quelli praticati dall’industria dell’Unione. Per quanto concerne gli esportatori ucraini è stata ancora riscontrata l’esistenza di un margine di undercutting dell’11 % una volta aggiunto il dazio antidumping ai prezzi da essi praticati nell’Unione.
3. Importazioni da altri paesi
(55)
Il volume delle importazioni da altri paesi terzi nel periodo in esame è indicato nella tabella di seguito. Le tendenze relative a quantità e prezzi si basano su dati di Eurostat.
2005
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dalla Russia (in tonnellate)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Quota di mercato
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Prezzo delle importazioni dalla Russia (EUR/t)
122
124
144
275
235
Volume delle importazioni dalla Georgia (in tonnellate)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Quota di mercato
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Prezzo delle importazioni dalla Georgia (EUR/t)
164
177
174
325
304
Volume delle importazioni dal Kazakstan (in tonnellate)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Quota di mercato
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Prezzo delle importazioni dal Kazakstan (EUR/t)
0
147
151
255
242
Volume delle importazioni da tutti gli altri paesi (in tonnellate)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Quota di mercato
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Prezzo delle importazioni da tutti gli altri paesi (EUR/t)
190
170
240
242
265
(56)
Sul mercato dell’Unione tra il 2008 e il PIR i prezzi delle importazioni da tutti gli altri paesi terzi hanno subito un aumento significativo. Risulta che nel periodo in esame tutti i paesi indicati nella tabella precedente, tranne la Russia, hanno aumentato il volume delle loro esportazioni nell’Unione. Le importazioni dalla Russia sono soggette a un dazio antidumping fisso di 47,07 EUR la tonnellata e, come quelle ucraine, sono state effettuate al prezzo più basso rispetto ai prezzi praticati da tutti gli altri paesi esportatori.
4. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(57)
Come disposto dall’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha proceduto a una valutazione di tutti i fattori e indici economici pertinenti in grado di incidere sulla situazione dell’industria dell’Unione.
4.1. Osservazioni preliminari
(58)
Dato che ai fini dell’inchiesta per determinare il pregiudizio si è ricorsi al campionamento, l’analisi relativa ad alcuni indicatori del pregiudizio, quali produzione, capacità di produzione, vendite, quota di mercato, produttività e occupazione, è stata effettuata in relazione all’industria dell’Unione nel suo insieme («Unione» nelle tabelle che seguono). L’esame di altri indicatori di pregiudizio, concernenti i risultati di singole società, come ad esempio prezzi, scorte, costi di produzione, redditività, salari, investimenti, utile sul capitale investito, flusso di cassa e capacità di ottenere capitali, è stato condotto sulla base delle informazioni raccolte presso i produttori dell’Unione inseriti nel campione («produttori del campione» nelle tabelle che seguono).
4.2. Dati relativi all’industria dell’Unione nel suo complesso
a) Produzione
(59)
Tra il 2005 e il periodo dell’inchiesta di riesame la produzione dell’industria dell’Unione è diminuita del 18 %, passando da 7 milioni di tonnellate circa nel 2005 a 5,8 milioni di tonnellate circa nel PIR. La produzione destinata a uso vincolato (uso captive) è restata modesta durante il periodo in esame e non ha influito sulla situazione dell’industria dell’Unione, in particolare nel corso del PIR.
2005
2006
2007
2008
PIR
Produzione dell’Unione (tonnellate)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Indice (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Produzione dell’Unione destinata a trasferimenti vincolati
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
Espressa in percentuale sulla produzione totale
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Capacità e tassi di utilizzo degli impianti
(60)
La capacità di produzione è rimasta sostanzialmente stabile in tutto il periodo in esame. Parallelamente alla produzione è diminuito l’utilizzo degli impianti, che è passato dal 55 % nel 2005 al 45 % nel PIR. Come già riscontrato nell’inchiesta iniziale, l’utilizzo degli impianti per la produzione di NA può essere influenzato dalla produzione di altri prodotti che possono essere fabbricati negli stessi impianti di produzione. Il dato relativo all’utilizzo degli impianti è di conseguenza meno pertinente ai fini della valutazione della situazione economica dell’industria dell’Unione.
2005
2006
2007
2008
PIR
Capacità di produzione (in tonnellate)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Utilizzo della capacità di produzione dell’Unione
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Volume delle vendite
(61)
Tra il 2005 e il PIR le vendite realizzate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione sono diminuite del 14 %. Tale sviluppo va considerato nel quadro di una contrazione del consumo nell’Unione.
2005
2006
2007
2008
PIR
Volume delle vendite dell’industria dell’Unione (in tonnellate) ad acquirenti indipendenti
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Indice (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Volume delle vendite dell’industria dell’Unione (in tonnellate) ad acquirenti indipendenti in paesi terzi
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Indice (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Quota di mercato
(62)
La quota di mercato dell’industria dell’Unione, stabile tra il 2005 e il 2008, si è però ridotta di tre punti percentuali tra il 2008 e il PIR.
2005
2006
2007
2008
PIR
Quota di mercato dell’industria dell’Unione
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Indice (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Occupazione
(63)
Tra il 2005 e il PIR l’occupazione nell’industria dell’Unione è diminuita dell’8 %.
2005
2006
2007
2008
PIR
Occupazione nell’industria dell’Unione in rapporto al prodotto in esame
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Indice (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produttività
(64)
Nel periodo in esame la produzione media per addetto nell’industria dell’Unione si è ridotta dell’11 %. La spiegazione risiede nel fatto che il calo relativo della produzione è stato maggiore del calo relativo dell’occupazione.
2005
2006
2007
2008
PIR
Produttività dell’industria dell’Unione (tonnellate/addetto)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Indice (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Entità del margine di dumping
(65)
Considerato l’attuale scarso volume di importazioni dall’Ucraina, l’incidenza dell’entità del margine di dumping effettivo viene considerata trascurabile e l’indicatore non viene ritenuto pertinente ai fini dell’analisi del pregiudizio.
4.3. Dati relativi ai produttori dell’Unione inseriti nel campione
a) Prezzi di vendita e fattori che incidono sui prezzi sul mercato interno
(66)
I prezzi di vendita netti medi dei produttori dell’industria dell’Unione inseriti nel campione sono aumentati notevolmente nel 2008 e nel PIR - dato questo che rispecchia le condizioni favorevoli del mercato internazionale di NA nello stesso periodo.
2005
2006
2007
2008
PIR
Prezzo unitario dei produttori del campione (EUR/t)
165
182
189
309
315
Indice (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Scorte
(67)
Il livello delle scorte finali dell’industria dell’Unione è diminuito del 26 % dal 2005 al PIR. Un forte incremento nel 2006 è stato dovuto a un brusco calo del volume delle vendite tra il 2005 e il 2006.
2005
2006
2007
2008
PIR
Scorte finali dei produttori del campione (in tonnellate)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Indice (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Salari
(68)
Tra il 2005 e il periodo dell’inchiesta di riesame il salario medio per addetto è aumentato del 6 %, come illustrato nella tabella di seguito. Tenuto conto del tasso di inflazione e della diminuzione complessiva dell’occupazione, tale aumento dei salari viene considerato contenuto.
2005
2006
2007
2008
PIR
Costo medio del lavoro per addetto presso i produttori del campione (in migliaia di EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Indice (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investimenti
(69)
Nel periodo in esame è stato positivo l’andamento degli investimenti annui relativi al prodotto simile effettuati dai cinque produttori inseriti nel campione, con un incremento del 70 %. Tali investimenti hanno riguardato principalmente la modernizzazione di alcuni macchinari e ciò dimostra che l’industria dell’Unione è sempre disposta a migliorare la propria competitività.
2005
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti dei produttori del campione (in migliaia di EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Indice (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Redditività e utile sul capitale investito
(70)
La redditività dei produttori inseriti nel campione è migliorata sensibilmente, in particolare a partire dal 2006, e ha raggiunto il 28,1 % nel periodo dell’inchiesta di riesame. L’utile sul capitale investito, espresso in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, ha seguito nel complesso l’andamento positivo della redditività nel periodo in esame.
2005
2006
2007
2008
PIR
Redditività delle vendite CE dei produttori del campione ad acquirenti indipendenti (in % sulle vendite nette)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Indice (2005 = 100)
100
85
162
274
304
Utile sul capitale investito dei produttori del campione (utile in % del valore contabile netto degli investimenti)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Indice (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Flusso di cassa e capacità di ottenere capitali
(71)
Il flusso di cassa è aumentato considerevolmente nel periodo in esame e risulta in linea con l’evoluzione della redditività complessiva nel periodo.
2005
2006
2007
2008
PIR
Flusso di cassa dei produttori del campione (in migliaia di EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Indice (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
L’inchiesta non ha rivelato difficoltà nella raccolta di capitali da parte dei produttori dell’Unione inseriti nel campione. A tale proposito si osserva che, poiché diverse di queste società fanno parte di grandi gruppi, esse finanziano le loro attività all’interno del gruppo cui appartengono mediante sistemi di tesoreria accentratao prestiti intragruppo concessi dalle società madri.
5. Conclusioni
(73)
Tra il 2005 e il PIR la maggior parte degli indicatori di pregiudizio ha registrato un andamento positivo: si è avuto un consistente aumento dei prezzi di vendita unitari e della redditività, che ha raggiunto il 28,1 % nel PIR. Anche gli investimenti, gli utili sul capitale investito e il flusso di cassa hanno registrato un andamento positivo.
(74)
Il volume della produzione e quello delle vendite hanno subito una riduzione notevole nel periodo in esame, ma ciò va considerato nel quadro di una contrazione del 10 % del mercato dell’Unione.
(75)
Nel complesso la situazione dell’industria dell’Unione è migliorata sensibilmente rispetto a prima che nel 2001 venissero istituite le misure antidumping sulle importazioni di NA dal paese interessato.
F. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Aspetti generali
(76)
In relazione al rischio di reiterazione del pregiudizio sono stati analizzati due parametri principali: i) probabili volumi di esportazione e prezzi nel paese interessato; ii) probabili effetti sull’industria dell’Unione dei prezzi e dei volumi di esportazione ipotizzati per il paese interessato.
2. Probabili volumi di esportazione e prezzi del paese interessato
(77)
È noto che presso i produttori ucraini che hanno collaborato esiste una capacità inutilizzata di circa 650 000 tonnellate, pari al 9 % del mercato dell’Unione, come indicato al considerando 37. Questa eccesso di capacità indica che i produttori ucraini sono in grado di accrescere rapidamente la loro attuale produzione e pertanto le loro esportazioni di NA.
(78)
Inoltre, date le dimensioni relativamente ridotte del mercato nazionale, i produttori ucraini dipendono ampiamente dalle esportazioni verso i paesi terzi. Come già enunciato al considerando 41, tali esportazioni sono state effettuate a prezzi notevolmente inferiori al prezzo di mercato prevalente nell’Unione.
(79)
Alla luce dei fatti e delle considerazioni di cui sopra il mercato dell’Unione risulterebbe interessante in termini di prezzi per i produttori esportatori ucraini rispetto a tutti gli altri mercati di esportazione. È pertanto lecito ipotizzare che, qualora le misure non fossero mantenute, una parte considerevole dei volumi esportati verso i paesi terzi verrebbe indirizzata verso il mercato dell’Unione. A rendere il mercato dell’Unione maggiormente interessante rispetto ad altri mercati di esportazione sarebbe anche la sua vicinanza, che aumenterebbe quindi la probabilità di un riorientamento verso l’Unione delle esportazioni dei produttori ucraini attualmente dirette verso paesi terzi.
(80)
Data la debole posizione sul mercato dell’Unione occupata attualmente dai prodotti provenienti dall’Ucraina, gli esportatori ucraini dovrebbero conquistare quote di mercato o allargare il loro portafoglio clienti ed è probabile che per ottenere questo risultato offrano il NA a prezzi di dumping come accertato durante il PIR.
(81)
In base a quanto precede, è pertanto probabile che, qualora le misure non fossero mantenute, volumi considerevoli di NA prodotto in Ucraina verrebbero riorientati verso il mercato dell’Unione a prezzi di dumping notevolmente inferiori ai prezzi dell’industria dell’Unione.
3. Impatto sull’industria dell’Unione dei volumi di esportazione ipotizzati ed effetti sui prezzi in caso di scadenza delle misure
(82)
L’inchiesta ha dimostrato che il NA è un prodotto di base i cui prezzi possono essere notevolmente influenzati dalla presenza di importazioni a basso prezzo, caratterizzate da prezzi nettamente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione. In altre parole il mercato del NA dell’Unione è relativamente volatile. Il periodo in esame è stato caratterizzato da condizioni di mercato favorevoli a livello mondiale per quanto concerne il NA e le misure antidumping applicabili hanno ridotto la possibilità di una distorsione dei prezzi sul mercato dell’Unione. In tale periodo l’equilibrio delicato tra offerta e domanda ha determinato prezzi più elevati per tutti i concimi a base di azoto che sono prodotti di base. Anche il NA è un prodotto di base il cui prezzo è influenzato da numerosi fattori, quali il prezzo del gas, che incide notevolmente sull’offerta trattandosi dell’elemento di costo più importante, le condizioni meteorologiche, i raccolti e i livelli delle scorte di cereali, che tutti insieme determinano un aumento o una diminuzione della domanda di concimi.
(83)
Quanto al mercato dell’Unione, è prevedibile un leggero aumento della domanda di NA rispetto al livello registrato nel PIR. Poiché i prezzi praticati dai produttori esportatori ucraini erano notevolmente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione, il probabile aumento dei volumi di importazioni da tale paese costringerebbe l’industria dell’Unione a ridurre considerevolmente i suoi prezzi, e di conseguenza i suoi profitti, oppure a perdere importanti quote di mercato, e quindi entrate, o a fare entrambe le cose. L’efficace processo di ristrutturazione dell’industria dell’Unione potrebbe prevedibilmente compensare solo in parte questo probabile calo dei prezzi e l’intero processo di recupero rischierebbe di essere compromesso. La scadenza delle misure comporterebbe quindi probabilmente un peggioramento della situazione economica complessiva dell’industria dell’Unione.
4. Conclusioni sul rischio di reiterazione del pregiudizio
(84)
I fatti e le considerazioni di cui sopra portano a concludere che, qualora le misure dovessero scadere, le esportazioni dal paese interessato sarebbero effettuate probabilmente in volumi significativi e a prezzi di dumping, notevolmente inferiori a quelli praticati dall’industria dell’Unione. Con ogni probabilità ciò innescherebbe un processo di riduzione dei prezzi sul mercato, con conseguenti prevedibili ripercussioni negative sulla situazione economica dell’industria dell’Unione. Questo impedirebbe, in particolare, il recupero finanziario realizzato durante il periodo in esame, determinando una reiterazione del pregiudizio.
G. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Introduzione
(85)
Si è esaminato se esistessero motivi validi per concludere che non fosse nell’interesse dell’Unione prorogare le misure antidumping in vigore. A tal fine, a norma dell’articolo 21 del regolamento di base, sono stati considerati, in base a tutti gli elementi di prova presentati, l’impatto della proroga delle misure su tutte le parti interessate dal presente procedimento e le conseguenze della scadenza di tali misure.
(86)
Per valutare l’impatto dell’eventuale mantenimento delle misure, tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni a norma dell’articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(87)
Va ricordato che nell’inchiesta iniziale l’adozione delle misure non è stata considerata contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre il fatto che la presente inchiesta sia un riesame, il cui oggetto di indagine è quindi una situazione in cui sono già in vigore misure antidumping, consente di valutare qualsiasi indebito impatto negativo delle attuali misure antidumping sulle parti interessate.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(88)
L’industria dell’Unione ha dimostrato di essere un’industria strutturalmente solida, come ha confermato l’andamento positivo della sua situazione economica osservato dopo l’istituzione delle misure antidumping nel 2001. In particolare, tra il 2005 e il PIR l’industria dell’Unione ha notevolmente migliorato la sua situazione in termini di redditività e si ristrutturata con successo.
(89)
È quindi lecito aspettarsi che l’industria dell’Unione continui a trarre vantaggio dalle misure attualmente in vigore e prosegua il suo recupero, mantenendo e stabilizzando la propria redditività. La mancata proroga delle misure determinerebbe un probabile aumento delle importazioni a prezzi di dumping dal paese interessato, con un conseguente pregiudizio per l’industria dell’Unione derivante dalla pressione al ribasso sui prezzi di vendita che inciderebbe negativamente sulla sua situazione finanziaria attualmente positiva.
3. Interesse degli importatori
(90)
Come illustrato al considerando 14, nessun importatore si è dichiarato disponibile ad essere inserito nel campione e a fornire le informazioni di base richieste nel questionario di campionamento. Dalle precedenti inchieste è emerso che l’istituzione di misure non avrebbe ripercussioni significative in quanto di norma gli importatori non trattano solamente nitrato di ammonio, ma anche, in larga misura, altri tipi di concimi. L’abolizione delle misure antidumping su altri concimi può soltanto confermare la validità della tesi di cui sopra. In tale contesto va ricordato che le misure antidumping applicabili alle importazioni di urea originaria di Russia, Bielorussia, Croazia, Libia e Ucraina sono state abolite rispettivamente nell’agosto 2007 e nel marzo 2008 (13). Tuttavia, in mancanza di collaborazione da parte degli importatori e, quindi, di elementi di prova inoppugnabili che consentano di valutare l’importanza di eventuali ripercussioni negative, si è concluso che non esistono motivi validi e convincenti che ostino alla proroga delle attuali misure antidumping.
(91)
Non sono disponibili informazioni affidabili che indichino che il mantenimento delle misure avrà un impatto negativo significativo sugli importatori o sugli operatori commerciali.
4. Interesse degli utilizzatori
(92)
Nell’Unione gli utilizzatori di nitrato di ammonio sono gli agricoltori. Nell’inchiesta iniziale era stato concluso che, considerata l’incidenza trascurabile del nitrato di ammonio sull’attività degli agricoltori, un eventuale aumento di tale costo non avrebbe probabilmente avuto su di loro effetti negativi significativi.
(93)
Nel quadro della presente inchiesta due associazioni di agricoltori hanno presentato osservazioni pronunciandosi a favore della cessazione delle misure. Secondo la loro principale argomentazione, la riforma della politica agricola comune nel 2003 ha ridotto l’utilizzo degli strumenti d’intervento sul mercato, facendo venir meno il rapporto tra sostegno dell’Unione e produzione. Il processo di liberalizzazione ha di conseguenza costretto gli agricoltori dell’Unione ad operare alle condizioni mondiali di mercato. Solo la libertà di scelta tra fornitori di NA potrebbe impedire un consistente aumento dei prezzi dei prodotti agricoli.
(94)
L’eventuale proroga delle attuali misure antidumping non impedirà tuttavia agli utilizzatori di scegliere liberamente i fornitori di NA; garantirà invece parità di condizioni sul mercato dell’Unione dove si rafforzerà un’effettiva concorrenza. Stante quanto precede, si può pertanto concludere che la proroga delle misure antidumping nei confronti dell’Ucraina non produrrà gravi effetti negativi sugli utilizzatori del prodotto in esame.
5. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(95)
In base a quanto precede, la Commissione ha concluso che non esistono motivi validi e convincenti che ostino alla proroga delle attuali misure antidumping.
H. MISURE ANTIDUMPING
(96)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure esistenti. Esse hanno inoltre usufruito di un termine per presentare le loro osservazioni in merito. Le osservazioni, se giustificate, sono state prese nella dovuta considerazione.
(97)
Ne consegue che, a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è opportuno mantenere le misure antidumping applicabili alle importazioni di NA originario dell’Ucraina. Si ricorda che queste misure consistono in dazi specifici.
(98)
Come illustrato al considerando 28, nell’ultimo trimestre del PIR si è registrata una convergenza tra i prezzi del gas all’importazione in Ucraina e i prezzi del gas praticati sul mercato dell’Unione. Nel caso in cui questa evoluzione dei prezzi del gas sul mercato nazionale dovesse rivelarsi duratura, gli effetti potenzialmente pregiudizievoli del dumping potrebbero essere condizionati dall’impatto che l’aumento dei costi di produzione, dovuto a tale evoluzione, avrà sui prezzi all’esportazione. Si ritiene pertanto prudente limitare il mantenimento delle misure a due anni.
(99)
Gli impegni accettati con decisione 2008/577/CE della Commissione (14) restano in vigore,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, attualmente classificati ai codici 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ed ex 3105 90 91, originari dell’Ucraina.
2. Il tasso del presente dazio antidumping corrisponde ad un importo fisso in euro per tonnellata, come di seguito indicato:
Descrizione del prodotto
Codice NC
Codice TARIC
Importo del dazio
(EUR/t)
Nitrato di ammonio non in soluzione acquosa
3102 30 90
-
33,25
Miscugli di nitrato di ammonio e di carbonato di calcio o di altre sostanze inorganiche prive di potere fertilizzante, con titolo di azoto superiore al 28 % in peso
3102 40 90
-
33,25
Sali doppi e miscugli di solfato di ammonio e nitrato di ammonio - Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso
3102 29 00
10
33,25
Sali doppi e miscugli di nitrato di calcio e nitrato di ammonio - Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso
3102 60 00
10
33,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso
3102 90 00
10
33,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, non contenenti né fosforo né potassio
3105 10 00
10
33,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 e/o un titolo di potassio valutato come K2O inferiore al 3 % in peso
3105 10 00
20
32,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 e/o un titolo di potassio valutato come K2O pari o superiore al 3 % in peso ma inferiore al 6 % in peso
3105 10 00
30
31,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 e/o un titolo di potassio valutato come K2O pari o superiore al 6 % in peso ma inferiore al 9 % in peso
3105 10 00
40
30,26
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 e/o un titolo di potassio valutato come K2O pari o superiore al 9 % in peso ma non superiore al 12 % in peso
3105 10 00
50
29,26
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 e un titolo di potassio valutato come K2O inferiore al 3 % in peso
3105 20 10
30
32,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 e un titolo di potassio valutato come K2O pari o superiore al 3 % in peso ma inferiore al 6 % in peso
3105 20 10
40
31,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 e un titolo di potassio valutato come K2O pari o superiore al 6 % in peso ma inferiore al 9 % in peso
3105 20 10
50
30,26
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 e un titolo di potassio valutato come K2O pari o superiore al 9 % in peso ma non superiore al 12 % in peso
3105 20 10
60
29,26
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore al’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 inferiore al 3 % in peso
3105 51 00
10
32,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 pari o superiore al 3 % in peso ma inferiore al 6 % in peso
3105 51 00
20
31,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 pari o superiore al 6 % in peso ma inferiore al 9 % in peso
3105 51 00
30
30,26
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 pari o superiore al 9 % in peso ma non superiore al 10,40 % in peso
3105 51 00
40
29,79
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore al’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 inferiore al 3 % in peso
3105 59 00
10
32,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 pari o superiore al 3 % in peso ma inferiore al 6 % in peso
3105 59 00
20
31,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 pari o superiore al 6 % in peso ma inferiore al 9 % in peso
3105 59 00
30
30,26
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di fosforo valutato come P2O5 pari o superiore al 9 % in peso ma non superiore al 10,40 % in peso
3105 59 00
40
29,79
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di potassio valutato come K2O inferiore al 3 % in peso
3105 90 91
30
32,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di potassio valutato come K2O pari o superiore al 3 % in peso ma inferiore al 6 % in peso
3105 90 91
40
31,25
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di potassio valutato come K2O pari o superiore al 6 % in peso ma inferiore al 9 % in peso
3105 90 91
50
30,26
Concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso, e con un titolo di potassio valutato come K2O pari o superiore al 9 % in peso ma non superiore al 12 % in peso
3105 90 91
60
29,26
3. Qualora le merci siano state danneggiate prima dell’immissione in libera pratica e, di conseguenza, il prezzo effettivamente pagato o pagabile sia calcolato proporzionalmente ai fini della determinazione del valore in dogana a norma dell’articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione (15), l’importo del dazio antidumping, calcolato sulla base degli importi di cui sopra, è ridotto di una percentuale corrispondente alla riduzione proporzionale del prezzo effettivamente pagato o pagabile.
4. Salvo quanto altrimenti disposto, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. In deroga all’articolo 1, il dazio antidumping definitivo non si applica alle importazioni immesse in libera pratica a norma dei paragrafi seguenti del presente articolo.
2. Le importazioni di concimi solidi con un titolo di nitrato di ammonio superiore all’80 % in peso originari dell’Ucraina, classificabili ai codici NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ed ex 3105 90 91 per l’immissione in libera pratica e fatturate dal produttore esportatore che ha offerto un impegno accettato dalla Commissione e che è menzionato nella decisione 2008/577/CE della Commissione, periodicamente modificata, sono esenti dal dazio antidumping istituito dall’articolo 1, a condizione che:
-
siano prodotte, spedite e fatturate direttamente dal produttore esportatore al primo acquirente indipendente nell’Unione, e
-
siano corredate di una fattura corrispondente all’impegno, ossia di una fattura commerciale contenente almeno le informazioni e la dichiarazione di cui all’allegato del presente regolamento, e
-
le merci dichiarate e presentate in dogana corrispondano esattamente alla descrizione riportata sulla fattura corrispondente all’impegno.
3. All’atto dell’accettazione della dichiarazione d’immissione in libera pratica sorge un’obbligazione doganale:
-
ogniqualvolta sia accertata, relativamente alle importazioni di cui al paragrafo 2, l’inosservanza di una o più delle condizioni elencate in tale paragrafo, o
-
quando la Commissione ritira l’accettazione dell’impegno, in conformità dell’articolo 8, paragrafo 9, del regolamento di base, con un regolamento o una decisione che si riferisce a transazioni particolari e che dichiara invalide le pertinenti fatture corrispondenti all’impegno.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea. Esso resta in vigore per un periodo di due anni.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 14 giugno 2010.