ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. března 2012
o opatřeních SA. 26909 (2011/C), která provedlo Portugalsko za účelem restrukturalizace společnosti Banco Português de Negócios (BPN)
(oznámeno pod číslem C(2012) 2043)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/660/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dne 2. listopadu 2008 schválila portugalská vláda návrh zákona o zestátnění akcií představujících akciový kapitál společnosti Banco Português de Negócios, S.A. (dále jen „BPN“ nebo „banka“). Tento právní předpis byl vyhlášen dne 11. listopadu 2008 jako zákon č. 62-A/2008 (dále jen „zákon o zestátnění“). K zestátnění společnosti BPN došlo dne 12. listopadu za nulovou cenu.
(2)
Dne 5. listopadu 2008 informovaly portugalské orgány Komisi o schválení návrhu zákona portugalskou vládou. Dne 11. a 13. listopadu 2008 pak Komisi uvědomily o vyhlášení zákona o zestátnění.
(3)
Komise si neprodleně vyžádala další informace o případných opatřeních státní podpory, která mají být v rámci zestátnění provedena ve prospěch společnosti BPN, a rovněž předložení plánu restrukturalizace společnosti BPN.
(4)
Portugalsko nepodalo předběžné oznámení o opatřeních, která stát provedl ve prospěch společnosti BPN. Portugalsko Komisi o těchto opatřeních informovalo až se značným zpožděním a poté, co o to bylo opakovaně požádáno.
(5)
V této souvislosti podala Komise dne 14. listopadu 2008 žádosti o informace týkající se konkrétních opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN, a vyžádala si rovněž plán restrukturalizace. Dne 5. ledna a 23. a 29. dubna 2009 zaslala Komise upomínky.
(6)
Na žádosti o informace portugalské orgány odpověděly dne 8. ledna, 28. dubna a 23. června 2009, aniž by však poskytly informace o konkrétních opatřeních státní podpory ve prospěch společnosti BPN nebo předložily plán restrukturalizace. Ve svém dopise ze dne 23. června 2009 portugalské orgány uvedly, že zvažují možnost oddělení aktiv společnosti BPN a prodej banky.
(7)
Dne 17. července, 4. a 14. září a 30. listopadu 2009 a 5. února a 16. března 2010 Komise své žádosti o informace zopakovala.
(8)
Portugalské orgány odpověděly dne 14. srpna 2009 a uvedly, že společnost BPN vydá obchodní cenné papíry v celkové hodnotě 2 miliardy EUR a že tyto cenné papíry upíše společnost Caixa Geral de Depósitos (dále jen „CGD“) se státní zárukou. Podle jejich názoru vyplývá záruka přímo ze zákona o zestátnění, a nemůže proto představovat státní podporu. Dne 12. října 2009 zaslaly portugalské orgány další informace o zásahu společnosti CGD a státu. Dne 21. listopadu 2009 a 17. a 18. února a 31. března 2010 poskytly portugalské orgány doplňující informace.
(9)
Po schůzce s portugalskými orgány, která se konala dne 16. června 2010, požádala Komise dne 12. srpna 2010 znovu portugalské orgány, aby neprodleně předložily mimo jiné plán restrukturalizace společnosti BPN. Žádný plán však předložen nebyl, a Komise proto zaslala dne 31. srpna 2010 oficiální upomínku podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (nyní článek 108 Smlouvy o fungování Evropské unie) (2).
(10)
Dne 14. září 2010 zaslaly portugalské orgány dokument s názvem „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (dále jen „memorandum ze dne 14. září 2010“), který nastiňoval plán restrukturalizace společnosti BPN a hlavní prvky procesu privatizace.
(11)
Poté, co Komise zjistila, že v memorandu ze dne 14. září 2010 dosud chybí některé informace, zaslala dne 29. září 2010 portugalským orgánům dopis s žádostí o doplňující informace. E-mailem ze dne 15. listopadu 2010 požádaly portugalské orgány o prodloužení lhůty pro odpověď, které Komise schválila dopisem ze dne 18. listopadu 2010. Portugalské orgány poskytly další objasnění v dopise ze dne 26. listopadu 2010 a v e-mailu ze dne 25. ledna 2011.
(12)
Dne 16. února 2011 si Komise vyžádala objasnění řady bodů a další údaje. Portugalské orgány odpověděly dne 16. března 2011.
(13)
V rámci schůzek, které předcházely podepsání memoranda o porozumění (3) dne 17. května 2011 mezi Portugalskem na straně jedné a Mezinárodním měnovým fondem, Evropskou centrální bankou a Evropskou komisí na straně druhé, se dne 27. dubna 2011 konala schůzka Komise s vedením společnosti BPN. V memorandu o porozumění se předpokládal prodej společnosti BPN do konce července 2011. Komise proto zaslala dne 20. května 2011 žádosti o informace ohledně restrukturalizace banky a plánovaného postupu prodeje. Jelikož portugalské orgány neposkytly žádnou odpověď, byla dne 8. července 2011 zaslána upomínka spolu s další žádostí o informace, a to na základě tiskových zpráv o dalších státních prostředcích, jež byly společnosti BPN poskytnuty ve formě státní záruky. Portugalské orgány podaly přehled o procesu privatizace dne 5. srpna 2011.
(14)
Dne 10. srpna 2011 se Komise sešla s portugalskými orgány. Během této schůzky a posléze dne 28. srpna 2011 poskytly portugalské orgány Komisi doplňující informace. Další informace obdržela Komise dne 14. září a 14. října 2011.
(15)
Rozhodnutím ze dne 24. října 2011 zahájila Komise s ohledem na údajnou podporu, která byla poskytnuta společnostem BPN a Banco BIC Português S.A. (dále jen „BIC“) (4), řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a to s číslem jednacím SA.26909.
(16)
Rozhodnutí ze dne 24. října 2011 bylo zveřejněno dne 20. prosince 2011. Ve lhůtě jednoho měsíce nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran.
(17)
Dne 9. prosince 2011 předložilo Portugalsko Komisi rámcovou smlouvu, která byla téhož dne podepsána mezi společností BIC a portugalskými orgány (dále jen „rámcová smlouva“).
(18)
Dne 20. ledna 2012 poskytlo Portugalsko odpověď na připomínky uvedené v rozhodnutí ze dne 24. října 2011. Téhož dne poskytly portugalské orgány rovněž doplňující informace, včetně nového plánu restrukturalizace společnosti BPN (dále jen „plán restrukturalizace z ledna 2012“), a odpovědělo na dodatečné dotazy ohledně rámcové smlouvy, které Komise položila dne 21. prosince 2011. Tyto informace byly dne 3. února 2012 doplněny o obchodní plán a plán životaschopnosti, který vyhotovila společnost BIC a který se pro účely tohoto rozhodnutí pokládá za nedílnou součást plánu restrukturalizace z ledna 2012. Další informace byly poskytnuty dne 10., 17. a 23. února 2012 v odpovědi na dodatečné otázky, které Komise portugalským orgánům zaslala dne 8., 14. a 17. února 2012. Dne 16. března 2012 poskytlo Portugalsko Komisi řadu závazků.
(19)
Během řízení došlo k četným výměnám informací, telekonferencím a schůzkám mezi portugalským státem, společností BPN a Komisí.
2. Popis příjemců podpory a opatření
2.1 Příjemce podpory a jeho potíže
(20)
Společnost BPN je finanční instituce, která sídlí v Portugalsku a poskytuje širokou škálu bankovních služeb. Dne 11. listopadu 2008 byla zestátněna, přičemž v té době měla síť sestávající z 213 poboček (z toho 4 ve Francii), přibližně 2 200 zaměstnanců a její celková aktiva činila 6,6 miliardy EUR, což představuje zhruba 2 % všech aktiv portugalského retailového bankovnictví.
(21)
Podle portugalských orgánů (5) se společnost BPN potýkala s problémy s likviditou od léta 2008 a dne 18. července 2008 jí ratingová agentura Moody’s snížila rating z Baa1 na Baa3 (6). Zatímco na konci srpna měla společnost BPN kladnou hodnotu likvidity ve výši 316 milionů EUR, do dne 22. října 2008 vykazovala značnou zápornou hodnotu likvidity ve výši 831 milionů EUR a její vkladový účet u portugalské národní banky (dále jen „BdP“) zdaleka zaostával za průměrnými částkami, které by musela udržovat, aby splňovala zákonné limity. V této fázi bylo v říjnu 2008 provedeno několik iniciativ, aby banka mohla překonat potíže s likviditou, jimž čelila, a aby se zamezilo zpožďování plateb, a to zejména poskytnutím zvláštní podpory likvidity ve formě půjček a prostřednictvím jiných operací BdP a společnosti CGD ve vlastnictví státu (7).
(22)
Vzhledem k výši nahromaděných ztrát společnosti BPN nepovažovaly portugalské orgány další podporu likvidity za schůdnou kvůli „vysokému riziku, jemuž by byly [BdP a CGD] vystaveny“ (8). Akcionáři společnosti BPN předložili plán, vláda však na základě stanoviska BdP ze dne 30. října 2008 nepovažovala tento plán za proveditelný. Jelikož společnost BPN neplnila kvůli vysoké úrovni znehodnocených aktiv (9) požadavky na solventnost, navrhla vláda parlamentu zestátnění společnosti BPN za nulovou cenu (10). Tento návrh byl schválen dne 11. listopadu 2008 zákonem č. 62-A/2008 (zákon o zestátnění).
(23)
Podle portugalských orgánů vyplývalo znehodnocení z machinací a nezákonných praktik, které byly zjištěny BdP a při externích auditech provedených v červnu 2008 a jež byly posléze ve zprávě BdP za rok 2009 popsány jako „podvodné jednání, trvalé a úmyslné, na nejvyšší úrovni vedení skupiny“ (11). Tyto praktiky měly za následek vyšetřování a zahájení několika správních řízení kvůli porušení předpisů („processos de contra-ordenação“) a podání žaloby státnímu zastupitelství.
(24)
Podle zákona o zestátnění byla společnost CGD pověřena správou společnosti BPN, jmenováním členů řídících orgánů společnosti BPN a stanovením cílů řízení společnosti BPN do 60 dnů od zestátnění. Zákon o zestátnění rovněž stanovil, že případná opatření v oblasti úvěrů nebo podpory likvidity, která společnost CGD provede „ve prospěch společnosti BPN v rámci zestátnění nebo v zastoupení státu …, využijí státní záruku“ (12).
2.2 Opatření finanční podpory před zestátněním
(25)
Před zestátněním v listopadu 2008 již společnost BPN využívala řadu opatření finanční podpory, která portugalské orgány popsaly jako „zvláštní opatření na podporu likvidity“ (13). Dne 17. února 2010 portugalské orgány Komisi sdělily, že v období do 30. října 2008 obdržela společnost BPN od společnosti CGD i od BdP zvláštní podporu likvidity v celkové výši 501,6 milionu EUR, která spočívala ve čtyřech půjčkách, jež společnosti BPN poskytla společnost CGD, v celkové výši 315 milionů EUR (14) a v krizové pomoci v oblasti likvidity, kterou v říjnu 2008 poskytla BdP, v celkové výši 186,6 milionu EUR (15).
(26)
Ačkoli portugalské národní bance byla po zestátnění příslušná částka vrácena, čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD, byly splaceny teprve dne 9. března 2009 po vydání prvních obchodních cenných papírů společností BPN.
2.3 Opatření finanční podpory po zestátnění
(27)
V březnu 2009 vydala společnost BPN obchodní cenné papíry se zaručeným upsáním společností CGD a státní zárukou za celou částku ve výši 2 miliardy EUR. O těchto státních zárukách byla Komise informována teprve dne 14. srpna 2009.
(28)
Dopisem ze dne 17. února 2010 portugalské orgány rovněž sdělily, že společnost CGD byla dne 27. října 2009 zmocněna k úpisu dalších obchodních cenných papírů se státní zárukou ve výši 1 miliardy EUR. E-mailem ze dne 14. června 2010 byla Komise dále informována, že se celkové státní záruky za obchodní cenné papíry vydané společností BPN a upsané společností CGD zvýšily na 4 miliardy EUR, jelikož v dubnu 2010 došlo k třetí emisi obchodních cenných papírů společnosti BPN, jež společnost CGD upsala za částku ve výši 1 miliardy EUR.
(29)
V této souvislosti je třeba zmínit, že od zestátnění v listopadu 2008 do června 2011 využívala společnost BPN trvale úvěrové nástroje peněžního trhu, které jí poskytovala společnost CGD. Částky, které na základě těchto krátkodobých nástrojů společnost BPN dlužila společnosti CGD, dosáhly dne 28. února 2009 výše přibližně 2,2 miliardy EUR. Podle údajů, které poskytly portugalské orgány, se tyto částky po vydání obchodních cenných papírů snížily, jak bylo uvedeno v 27. a 28. bodě odůvodnění (16).
(30)
V červnu 2011 představovala expozice společnosti BPN vůči společnosti CGD ve formě nástrojů peněžního trhu přibližně 1 miliardu EUR. Ačkoli k financování docházelo na denním základě, mělo podle portugalských orgánů strukturální povahu s delšími termíny (17) a v červnu 2011 bylo nahrazeno čtvrtou a poslední emisí obchodních cenných papírů, a to vydáním dvou emisí, každé ve výši 500 milionů EUR.
(31)
Podle údajů, které poskytly portugalské orgány dne 3. února 2012, činila nesplacená částka, kterou společnost BPN dlužila společnosti CGD (kromě emisí obchodních cenných papírů), 433,7 milionu EUR ke dni 31. prosince 2011 a 232 milionů EUR ke dni 31. ledna 2012.
Tabulka 1
Přehled likvidity, kterou společnost BPN získala od společnosti CGD, stav ke dni 31. prosince 2011
S výslovnou státní zárukou
Půjčky CGD
(bez výslovné státní záruky)
Celkem
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Jednotky pro speciální účel (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Celkem
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Zdroj: portugalské orgány
(32)
Je třeba podotknout, že podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být všechny úvěrové linky a úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem.
(33)
Je proto zřejmé, že všechny částky popsané v tabulce 1 využily na základě § 2 odst. 9 zákona o zestátnění a různých příkazů vydaných ministrem financí státní záruku. Protiplnění za státní záruky bylo stanoveno na 0,2 % ročně.
2.4 Restrukturalizace společnosti BPN
(34)
Dne 16. září 2010 zaslaly portugalské orgány Komisi počáteční plán restrukturalizace ze dne 13. září 2010 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2010“).
(35)
V tomto plánu portugalské orgány objasnily svůj záměr rozdělit společnost BPN na dobrou banku a špatnou banku a poté se pokusit dobrou banku prodat.
(36)
Stát zamýšlel provést prodej „dobré banky“, BPN S.A., která měla být výlučně retailovou bankou, prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení. Řízení se mělo uskutečnit na základě výzvy k vyjádření zájmu, jejíž specifikace („Caderno de Encargos“) portugalské orgány schválily dne 16. srpna 2010 (19).
(37)
Podle plánu restrukturalizace z roku 2010 měla být řada aktiv a závazků společnosti BPN vyňata z procesu opětovné privatizace a převedena na tři nové jednotky pro speciální účel, Parvalorem, Parups a Parparticipadas. Tyto jednotky pro speciální účel měly zpočátku zůstat ve společnosti BPN a po prodeji měly být převedeny na stát. Půjčky a úvěry by byly převedeny na jednotku Parvalorem, nemovitosti a investiční fondy na jednotku Parups a dceřiné společnosti na jednotku Parparticipadas. Portugalské orgány stanovily celkovou hodnotu aktiv, jež mají být převedena na jednotky pro speciální účel, na 3 885 miliardy EUR, přičemž částka ve výši 2 507 miliardy EUR měla být převedena na jednotku Parvalorem, částka ve výši 1 228 miliardy EUR na jednotku Parups a částka ve výši 150 milionů EUR na jednotku Parparticipadas.
(38)
Půjčky byly převedeny v nominální hodnotě; podílové jednotky fondů, cenné papíry a nemovitosti měly být převedeny za kupní cenu a společnosti ve vlastnictví BPN za účetní hodnotu. Portugalské orgány odhadly, že v prosinci 2010 činilo znehodnocení celkem 1 798 miliardy EUR a bylo rozděleno takto: a) půjčky: 1 474 miliardy EUR; b) nemovitosti: 16 milionů EUR; c) podílové jednotky fondů: 247 milionů EUR a d) cenné papíry: 61 milionů EUR. Podle informací poskytnutých portugalskými orgány dne 20. ledna 2012 byla tato aktiva převedena na jednotky pro speciální účel dne 23. a 30. prosince 2010 (20). Jednotky pro speciální účel však zůstaly ve společnosti BPN až do dne 15. února 2012, kdy byly ze společnosti BNP vyňaty a převedeny na jinou společnost ovládanou státem.
(39)
Podle portugalských orgánů se převod aktiv na jednotky pro speciální účel uskutečnil na základě objektivních kritérií s přihlédnutím k objemu znehodnocených aktiv a rovněž ke skutečnosti, že některé činnosti po zestátnění nepatřily k hlavní činnosti společnosti BPN (spotřebitelské úvěry, investiční banka, správa majetku, správa investičních fondů, pojištění a mezinárodní obchod). Společnost BPN se měla stát čistě retailovou bankou s nižší expozicí nejistému velkoobchodnímu komerčnímu financování.
(40)
Jednotky pro speciální účel financovaly získání aktiv prostřednictvím dvou mechanismů financování s částkou ve výši 3 895 miliard EUR, které sestávaly z dluhopisů se státní zárukou v hodnotě 3,1 miliardy EUR, jež získala společnost CGD, a půjček od společnosti CGD se zastavenými aktivy v celkové hodnotě ve výši 795 milionů EUR. Výnosy z prodeje aktiv jednotkám pro speciální účel umožnily společnosti BPN splatit financování ve výši 3,9 miliardy EUR, které získala od společnosti CGD - cenné papíry ve výši 3,6 miliardy EUR s původní hodnotou 4 miliardy EUR (což znamená, že společnost BPN neuhradila za obchodní cenné papíry se státní zárukou částku ve výši 400 milionů EUR) a krátkodobé půjčky peněžního trhu ve výši 300 milionů EUR.
(41)
Po převodu aktiv se bilanční suma společnosti BPN snížila přibližně o 30 %.
(42)
Podle informací portugalských orgánů by k tomu, aby společnost BPN mohla plnit požadavky stanovené právními předpisy (tj. aby dosáhla kmenového kapitálu tier 1 ve výši 9 % požadovaného pro rok 2011 (21)), musel stát vzhledem ke skutečnosti, že vlastní kapitál společnosti BPN byl i po převodu aktiv na jednotky pro speciální účel záporný, společnost BPN rekapitalizovat s částkou ve výši přibližně 417 milionů EUR (22).
(43)
Základní cena stanovená za společnost BPN (která nezahrnovala aktiva, jež měla být převedena na jednotky pro speciální účel) v nabídkovém řízení vyhlášeném Portugalskem činila 171,1 milionu EUR podle ocenění provedeného třetími stranami - poradenskou společností Deloitte ([…] (23) milionů EUR) a Deutsche Bank ([…] milionů EUR). Nové vedení společnosti BPN, které jmenovala společnost CGD, mezitím zahájilo proces restrukturalizace banky. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily o [1-10] %; činnost společnosti BPN byla omezena s cílem dosáhnout toho, aby se banka zaměřovala výhradně na retailové obchodní bankovnictví. Toto omezení činnosti vyplývalo částečně z poklesů vkladů po zestátnění, avšak rovněž z převodu aktiv na tři jednotky pro speciální účel. Tato opatření snížila v roce 2010 ztráty na [50-150] milionů EUR oproti ztrátám v roce 2009 ve výši [150-250] milionů EUR. Od počátku roku 2009 zavedlo nové vedení ve snaze o zlepšení obrazu banky a sortimentu produktů […] nových produktů a kampaní. Nové vedení provedlo rovněž opatření k zlepšení řízení rizik a vnitřních kontrolních systémů banky.
(44)
Na první dvě výzvy k privatizaci se do 30. září a 30. listopadu 2010 nepřihlásil žádný zájemce.
(45)
Po neúspěšném nabídkovém řízení Portugalsko v lednu 2011 oznámilo, že hodlá společnost BPN restrukturalizovat a zajistit její větší nezávislost na společnosti CGD jmenováním nového představenstva banky nezávislého na společnosti CGD. Snažilo se rovněž urychlit provozní zotavení společnosti BPN předefinováním značky a firemní identity banky a posílením plánu zotavení prostřednictvím snižování nákladů a zlepšení obchodní dynamiky. Navzdory několika žádostem však Komisi nebyl předložen žádný aktualizovaný plán restrukturalizace.
(46)
V memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 se vláda zavázala zahájit nový proces privatizace.
(47)
V memorandu o porozumění se portugalské orgány zavázaly „zahájit postup prodeje společnosti Banco Português de Negócios (BPN) na základě zrychleného časového rozvrhu a bez stanovení minimální ceny. Za tímto účelem je EK předložen nový plán ke schválení podle pravidel hospodářské soutěže. Cílem je nalézt kupce nejpozději do konce července 2011. V zájmu usnadnění prodeje byly tři stávající jednotky pro speciální účel držící nevýkonná a vedlejší aktiva odděleny od společnosti BPN a v rámci jednání s potenciálními kupci může být na tyto jednotky převedeno více aktiv. Společnost BPN zahájí rovněž další program ambicióznějších opatření k snižování nákladů, aby byla přitažlivější pro investory. Jakmile bude nalezeno řešení, pohledávky společnosti CGD vůči společnosti BPN se státní zárukou a všechny související jednotky pro speciální účel převezme stát podle časového rozvrhu stanoveného v té době“ (24).
(48)
Třetí pokus o privatizaci byl zahájen počátkem května 2011 bez stanovení minimální ceny s cílem nalézt kupce pro společnost BPN do 31. července 2011, jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění.
(49)
Uskutečnilo se nabídkové řízení, během něhož došlo ke kontaktům s potenciálními kupci. Byl vyhotoven rovněž přehled investičních příležitostí. Podle tohoto přehledu museli zájemci podat nabídky na veškeré akcie společnosti BPN, mohli však požadovat odstranění dalších aktiv a závazků z rozvahy společnosti BPN. Mohli požádat rovněž o vyšší rekapitalizaci. Mezi společností BPN a potenciálními uchazeči bylo podepsáno memorandum upravující pravidla řízení, které jim umožňovalo vstup do datové místnosti zřízené dne 15. června 2011 na dobu pěti týdnů.
(50)
Do 20. července 2011 byly předloženy čtyři závazné nabídky. Tyto nabídky analyzovala představenstva společností CGD a BPN, která svá stanoviska předložila akcionáři - státu - do dne 25. července 2011.
(51)
Vyřazeni byli tři ze čtyř uchazečů, kteří předložili závazné nabídky. Podle portugalských orgánů nesplňovali dva uchazeči (Montepio a Aníbal Ribeiro) požadavky memoranda, které bylo podepsáno se společností BPN (25). Společnost Montepio nepředložila nabídku na získání akcií společnosti BPN, nýbrž pouze vybraných aktiv a závazků. Aníbal Ribeiro pak neprokázal dostatečně řídicí a finanční kapacity potřebné pro provozování banky. Třetí nabídka od skupiny NEI (26) požadavky memoranda splňovala, nebyly však dostatečně prokázány její schopnosti provozovat banku a její finanční kapacita k uspokojení budoucích kapitálových potřeb společnosti BPN.
(52)
Na základě jediné platné nabídky, která byla v rámci nabídkového řízení podána a kterou učinila společnost BIC dne 20. července 2011 (dále jen „nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011“), vláda dne 31. července 2011 rozhodla, že bude pokračovat ve výlučném jednání se společností BIC.
(53)
Společnost BIC byla BdP oprávněna k vykonávání obchodních bankovních činností dne 9. října 2007 a svou činnost v Portugalsku zahájila v květnu 2008, přičemž společnost působí především v oblasti firemního a soukromého bankovnictví. Hlavními akcionáři společnosti BIC je skupina investorů z Angoly a portugalští akcionáři jako společnost Amorim Projectos SGPS, SA (která drží 25 % akcií). V prosinci 2010 měla společnost obrat ve výši 389 milionů EUR a celková aktiva ve výši 1 miliardy EUR a ke dni 31. března 2011 měla kapitál ve výši 32 milionů EUR a 7 poboček. Podle informací Portugalska činí podíl společnosti BIC v segmentech trhu, v nichž působí, méně než 1 % (27).
(54)
Podle informací, které poskytly portugalské orgány, vyvrcholila jednání s touto společností na základě nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 (28) dne 9. prosince 2011 podepsáním rámcové smlouvy o prodeji BPN společnosti BIC (29).
(55)
Nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanovila pouze obecné podmínky, a to:
i.
rekapitalizaci ze strany státu s cílem zajistit, aby společnost BPN dosáhla poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [9 až 18] % plus dalších [100-300] milionů EUR;
ii.
odstranění části úvěrů, které vybere společnost BIC, s cílem dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %;
iii.
vyvedení všech nesplácených půjček nad prahovou hodnotu ve výši přibližně […] milionů EUR ze společnosti BPN (odhadovaná výše rezerv na úvěry ve společnosti BPN);
iv.
právo společnosti BIC odstranit z rozvahy společnosti BPN další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky), které nespadají do její běžné činnosti;
v.
vyvedení vkladů ze společnosti BPN, které vybere společnost BIC a které nenabízejí tržní podmínky;
vi.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany společnosti CGD ve výši [150-650] milionů EUR na dobu […] let s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor. Tato částka se navýší, pokud vklady klesnou pod […] miliard EUR;
vii.
zachování 500 až 600 zaměstnanců společnosti BPN (z přibližně 1 600 zaměstnanců) a 160-170 poboček, které se nacházejí v zařízeních patřících bance nebo s ohledem na něž byly uzavřeny nájemní smlouvy s dobou platnosti 12 měsíců;
viii.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát a
ix.
kupní cenu ve výši 30 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC.
(56)
Na základě jednání, která trvala přibližně pět měsíců, rámcová smlouva stanoví:
i.
rekapitalizaci ze strany státu k dosažení minimální úrovně kapitálu a dodatečné výše požadované společností BIC - BIC požadovala konečnou úroveň kapitálu po navrhovaných úpravách rozvahy ve výši [200-400] milionů EUR (30);
ii.
odstranění části půjček společnosti BPN navíc k půjčkám, které již byly převedeny na jednotky pro speciální účel ke dni 30. prosince 2010 (31). Odstranění dalších půjček umožní dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %. Tento poměr byl v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanoven na [110-150] %;
iii.
právo společnosti BIC vyjmout z rozvahy další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky);
iv.
právo společnosti BIC prodat zpět do […] měsíců půjčky, které jsou nespláceny nejméně […] dnů (maximálně […] nominální hodnoty celkového úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou přesahující výši rezerv ([…] milionů EUR (32)) (33);
v.
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nejméně […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu (34), nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění (35);
vi.
právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím, fyzických a finančních aktiv atd.;
vii.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany CGD do [ 2013] ve výši [150-350] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor (36) plus rozpětí ve výši […] základních bodů. Tato úvěrová linka bude poskytnuta, pokud výše vkladů společnosti BPN klesne pod […] miliard EUR;
viii.
zachování úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR poskytnuté společností CGD do [ 2013] pro probíhající program obchodních cenných papírů se státní zárukou po dobu tří let, avšak se závazkem společnosti CGD, že nebude požadovat splacení úvěru před […];
ix.
zachování přibližně poloviny zaměstnanců společnosti BPN (nejméně 750 osob z přibližně 1 600 zaměstnanců). Stát uhradí celkové náklady spojené s uzavřením poboček, které nepřevezme společnost BIC, a vyplacením náhrady propuštěným zaměstnancům nebo zaměstnancům, u nichž dojde ke změně pracoviště;
x.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát;
xi.
kupní cenu ve výši 40 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC;
xii.
cenovou doložku týkající se 20 % podílu státu na čistém zisku (po zdanění) z příjmů, které vytvoří společnost BPN během příštích pěti let, a to z příjmů přesahujících kumulativně 60 milionů EUR;
xiii.
závazek společnosti BIC nevyplácet po dobu pěti let akcionářům dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu ke společnosti BPN.
(57)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 bude subjekt, který vznikne spojením po prodeji BPN společnosti BIC (dále jen „subjekt vzniklý spojením“), ziskový po […] letech v případě základního scénáře i méně příznivého scénáře. Odhaduje se, že poměr kmenového kapitálu tier 1 subjektu vzniklého spojením klesne z [10-15] % rizikově vážených aktiv subjektu vzniklého spojením po prvním roce na […] % po uplynutí pátého roku. Předpokládaný pokles bude způsoben zápornými hospodářskými výsledky v prvních letech v souvislosti s restrukturalizací, kterou provede společnost BIC, a zvýšením činnosti banky spojeném se změnou velikosti k obnovení životaschopnosti, a to poskytováním více úvěrů ekonomice. Restrukturalizace bude zahrnovat investice do poboček a image banky a rovněž do integrace procesů, postupů a organizace a do IT. Návratnost vlastního kapitálu (ROE) má podle očekávání vzrůst z - [1-5] % v prvním roce na + [1-5] % v pátém roce, zatímco výnosnost aktiv (ROA) se má podle očekávání zvýšit z - [0-2] % v prvním roce na + [0-2] % v pátém roce.
(58)
Podle méně příznivého scénáře vyznačujícího se vyšší úrovní nesplácených půjček a vyššími náklady financování se má poměr kmenového kapitálu tier 1 podle očekávání v pátém roce snížit na [8-12] % z [10-15] % na konci prvního roku.
(59)
Dne 15. února 2012 vložil portugalský stát do společnosti BPN kapitál ve výši 600 milionů EUR (37).
3. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(60)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, zda:
-
je společnost BPN jako subjekt vzniklý spojením s kupujícím životaschopná,
-
je podpora poskytnutá společnosti BPN omezena na minimum a zda byl prodej společnosti BIC ve srovnání s procesem likvidace nejméně nákladnou možností,
-
jsou opatření k omezení narušení hospodářské soutěže dostatečná a
-
postup prodeje nezahrnoval poskytnutí podpory kupujícímu.
4. Připomínky zúčastněných stran
(61)
Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. Stanovisko portugalského státu
5.1 Stanovisko portugalského státu k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 (rozhodnutí o zahájení řízení)
(62)
Portugalské orgány uvedly, že plán restrukturalizace z ledna 2012 splňuje požadavky sdělení o restrukturalizaci. Kromě tohoto plánu předložily portugalské orgány v dopise ze dne 20. ledna 2012 řadu připomínek k rozhodnutí ze dne 24. října 2011.
(63)
Portugalské orgány se domnívají, že tři druhy opatření ve prospěch společnosti BPN nepředstavují státní podporu.
(64)
Portugalsko za prvé tvrdí, že podpůrná opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním, a to krizová pomoc v oblasti likvidity a čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD v říjnu 2008, nezahrnují podporu. Portugalsko uvedlo, že krizová pomoc v oblasti likvidity byla poskytnuta portugalskou národní bankou nezávisle a se sankční úrokovou sazbou a zajištěním ze strany společnosti BPN. Půjčky poskytnuté společností CGD v říjnu 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek s konkurenceschopnou úrokovou sazbou a odpovídajícími zárukami, a neposkytly tudíž společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(65)
Portugalsko za druhé popřelo, že by byla státní podpora obsažena ve financování, které po zestátnění poskytla společnosti BPN společnost CGD (mezibankovní operace na peněžním trhu a upsání obchodních cenných papírů společností CGD). Portugalsko uvedlo, že se jednalo o obchodní transakce, jejichž podmínky odpovídají srovnatelným transakcím prováděným obezřetnými investory v tržním hospodářství. Neposkytly proto společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(66)
Portugalské orgány se rovněž domnívají, že společnosti BIC jakožto kupci společnosti BPN nebyla poskytnuta žádná státní podpora. Portugalské orgány tvrdí, že postup prodeje byl transparentní, objektivní a nediskriminační. Návrh společnosti BIC byl z ekonomického hlediska nejlepší, a je proto třeba mít za to, že odráží tržní cenu. Rámcová smlouva, která byla podepsána dne 9. prosince 2011, zohledňovala do značné míry podmínky, jež byly uvedeny v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Portugalské orgány se rovněž domnívají, že navzdory skutečnosti, že kupní cena byla záporná, by jediná alternativa prodeje (likvidace společnosti BPN) vedla k tomu, že by stát musel nést vyšší finanční zátěž, a představovala by hrozbu pro stabilitu portugalského finančního systému.
(67)
Portugalsko současně uznává, že některá opatření ve prospěch společnosti BPN představují státní podporu. Jedná se o státní záruku za obchodní cenné papíry vydané společností BPN, převod vybraných aktiv na jednotky pro speciální účel v roce 2010, rekapitalizace společnosti BPN, k níž došlo dne 15. února 2012 s ohledem na prodej, a některá opatření provedená v rámci předpokládaného prodeje společnosti BIC (např. státní záruka za program obchodních cenných papírů, která bude po prodeji zachována).
(68)
Portugalsko rovněž uvedlo, že všechna opatření představující státní podporu jsou slučitelná s právem EU, jelikož mají napravit vážnou poruchu v portugalském hospodářství v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(69)
Podle Portugalska plán restrukturalizace z ledna 2012 umožní obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN, aniž by byla zapotřebí další podpora. Za prvé, stát společnost BPN restrukturalizoval oddělením aktiv a převodem některých z nich na jednotky pro speciální účel a omezením její přítomnosti na trhu o více než 50 % a ukončením činností, které nepatří k hlavním činnostem retailové banky, jakož i prostřednictvím různých opatření ke kontrole rizik a obezřetné obchodní politiky. Podle odhadů společnosti BIC dosáhne po integraci BPN do společnosti BIC subjekt vzniklý spojením kladných hospodářských výsledků […] plánu restrukturalizace, a to podle základního scénáře i méně příznivého scénáře. Za třetí, záporná kupní cena je přijatelná, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a ohrozila by finanční stabilitu.
(70)
Portugalsko se domnívá, že opatření jsou omezená na nezbytné minimum, aby byla zaručena stabilita portugalského finančního odvětví a obnovena životaschopnost společnosti BPN.
(71)
Portugalsko rovněž uvedlo, že scénář zahrnující prodej byl jedinou alternativou nákladnější likvidace. Jiné možnosti (integrace do společnosti CGD a samostatná restrukturalizace) by neumožnily vytvoření dostatečných zdrojů v čisté současné hodnotě k uhrazení počáteční investice, kterou by bylo nutno vynaložit. Portugalsko odhadlo náklady prodeje společnosti BIC na přibližně […] milionů EUR až […] milionů EUR (bez možného dopadu některých budoucích nepředvídaných událostí, které Portugalsko považuje za nepravděpodobné), což je podle řady různých scénářů méně než náklady likvidace.
(72)
Podle Portugalska byla likvidita, která byla společnosti BPN poskytnuta prostřednictvím záruky za vydání obchodních cenných papírů společnosti BPN po zestátnění, nezbytná k zajištění další činnosti banky během restrukturalizace.
(73)
Co se týká výběru aktiv převedených na jednotky pro speciální účel, Portugalsko se domnívá, že se výběr uskutečnil na základě objektivních kritérií s cílem podpořit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN a zajistit zájem potenciálních kupců o opětovnou privatizaci. Portugalsko rovněž tvrdí, že další převody aktiv v rámci prodeje společnosti BIC jsou přiměřené, aby byla zajištěna budoucí životaschopnost společnosti BPN, a jsou omezeny na minimum nezbytné pro uskutečnění prodeje.
(74)
Portugalsko uvedlo, že navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, má zajistit, aby se společnost BPN nepotýkala s nedostatkem kapitálu v období, na něž se vztahuje plán restrukturalizace z ledna 2012. Podle odhadů uvedených v plánu s ohledem na kmenový kapitál tier 1 se má tento poměr podle předpokladů v roce 2016 snížit na [10-15] % podle základního scénáře a na [8-12] % podle méně příznivého scénáře v porovnání s minimální závaznou úrovní ve výši 10 %, která bude platit od konce roku 2012. Portugalsko rovněž uvedlo, že podmínky prodeje, které společnost BIC nabídla v rámci otevřeného a transparentního postupu prodeje bez stanovené minimální ceny, představují minimum nezbytné k zajištění budoucí životaschopnosti společnosti BPN, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a mohla by ohrozit finanční stabilitu.
(75)
Portugalsko rovněž tvrdí, že se bývalí akcionáři společnosti BPN i samotná společnost podíleli nebo budou dostatečně podílet na nákladech restrukturalizace, což zajistí odpovídající sdílení zátěže. Dřívější akcionáři společnosti BPN neobdrželi za zestátnění žádnou náhradu a přišli o celý kapitál, který do banky investovali.
(76)
Portugalsko se však domnívá, že není vhodné požadovat sdílení zátěže od zákazníků, kteří přispěli k podřízenému dluhu společnosti BPN, vzhledem k zvláštním okolnostem prodeje těchto nástrojů […]. V některých případech technické specifikace produktů brání společnosti BPN v tom, aby odmítla vyplatit podíly zákazníků za účelem splacení kapitálu.
(77)
Podle Portugalska je příspěvek společnosti BPN k restrukturalizaci rovněž významný, jelikož její vedení bylo po zestátnění vyměněno, její obchodní politika a politika v oblasti řízení rizik se podstatně změnily a dojde k omezení její činnosti o více než 50 %.
(78)
Portugalsko připouští, že se převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu uskutečnil nad reálnou ekonomickou hodnotu aktiv a bez protiplnění pro stát. Portugalsko se však domnívá, že vlastní příspěvek společnosti BPN je zajištěn jejím zestátněním za nulovou cenu, po němž následovala důkladná restrukturalizace. Portugalsko uvedlo, že případná výhoda, která by mohla pro společnost BPN vyplývat z převedení aktiv na jednotky pro speciální účel, bude částečně vrácena ve formě ceny za opětovnou privatizaci banky, která představovala nejvyšší možnou cenu. Portugalsko se rovněž domnívá, že za státní záruku bylo poskytnuto náležité protiplnění. Ačkoli je protiplnění nižší (0,2 % ročně), než se požaduje u státních záruk (38), případné dodatečné příjmy, které během restrukturalizace získá společnost BPN (nebo výdaje, jež nebudou vynaloženy), přinesou prospěch státu, jenž v současnosti vlastní veškeré akcie společnosti BPN.
(79)
Co se týká navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, Portugalsko uvedlo, že to nemění strukturu akcionářů společnosti BPN a že kapitál bude alespoň částečně získán zpět prodejem společnosti BPN, jelikož ten pomůže zamezit ještě vyšším nákladům na likvidaci.
(80)
Portugalsko se rovněž domnívá, že opatření, která stát přijal nebo přijme, nenarušují hospodářskou soutěž. Portugalsko uvedlo, že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 % ([0-1] % podíl na trhu v bankovním sektoru, 14. místo z hlediska úvěrů poskytnutých zákazníkům a 15. místo s ohledem na vklady). Opatření mimoto nebudou mít pravděpodobně nepříznivý dopad na vstup zahraničních bank na domácí trh, jak je zjevné ze skutečnosti, že samotná společnost BIC je ve vlastnictví angolské finanční skupiny. Portugalsko rovněž usuzuje, že neexistuje žádný morální hazard, jelikož banka byla zestátněna, její vedení bylo vyměněno, akcionáři neobdrželi žádnou náhradu a banka prošla důkladnou restrukturalizací.
(81)
Portugalsko má za to, že řada opatření přijatých v rámci procesu bude přiměřená a dostatečná k omezení případného narušení hospodářské soutěže. Před zestátněním byla přítomnost společnosti BPN na trhu omezená (9. největší banka v Portugalsku s podíly na trhu mezi [1-5] % a [1-5] % v závislosti na trzích), společnost byla restrukturalizována, její přítomnost na trhu se snížila o více než 50 % a její činnost byla přesměrována na retailové bankovnictví. K zestátnění došlo bez náhrady pro dřívější akcionáře, přičemž po zestátnění se změnila obchodní strategie a politika společnosti BPN v oblasti řízení rizik.
(82)
Portugalské orgány rovněž uvedly, že postup prodeje společnosti BPN byl otevřený a transparentní. Společnosti BIC bylo do roku 2016 zakázáno vyplácet dividendy, aby bylo zajištěno, že finanční podpora poskytnutá společnosti BPN bude využita k zajištění dlouhodobé životaschopnosti banky. Dohoda o rozdělení zisku uzavřená mezi státem a společností BIC s ohledem na hospodářské výsledky přesahující […] milionů EUR státu umožní získat zpět část nákladů na restrukturalizaci banky. Závazek společnosti BIC, že nebude odkazovat na obdrženou státní podporu ve svých obchodních sděleních, podle portugalských orgánů zajišťuje, že podpora nebude použita na úkor konkurentů. Jiné možné závazky, které se předpokládají v pokynech Komise k restrukturalizaci bank (např. opatření na podporu otevírání trhů, omezení podílů na trhu nebo odprodej dalších aktiv a činností), nejsou v rámci restrukturalizace společnosti BPN vhodné.
5.2 Závazky poskytnuté portugalským státem
(83)
Co se týká provádění plánu restrukturalizace, portugalské orgány přijaly tyto závazky:
(84)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] %.
(85)
Pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu nebo jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu zpět kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(86)
Společnost BIC a subjekt vzniklý spojením nebudou moci převést nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem po [ 2013].
(87)
Společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením převede nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem za podmínek stanovených v 85. bodě odůvodnění až poté, co se zcela vyčerpají rezervy dostupné ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(88)
Stávající úvěrová linka ve výši [150-500] milionů EUR uvedená v rámcové smlouvě v souvislosti s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN se státní zárukou nebude prodloužena po […] letech ode dne prodeje.
(89)
Protiplnění za úvěrovou linku na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnost CGD poskytne společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením, bude stanoveno nejméně ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(90)
Do 31. prosince 2016 si Portugalsko před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením po prodeji ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádá předběžný souhlas Komise.
(91)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nezískají do dne 31. prosince 2016 žádné podíly v jiných podnicích, ledaže je celková hrubá kumulativní kupní cena, kterou společnost BIC a subjekt vzniklý spojením uhradí za všechny akvizice v daném účetním období, nižší než […] milionů EUR. Celková hrubá kumulativní kupní cena těchto akvizic bude vypočítána bez započtení převzetí nebo převodu dluhu ve vztahu k těmto akvizicím.
(92)
Společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko neuplatní do dne 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu společnosti BPN vzniklému přede dnem prodeje.
(93)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nebudou ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
6. Posouzení
6.1 Existence podpory
(94)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Z toho vyplývá, že se opatření státu považuje za státní podporu, pokud splňuje čtyři (kumulativní) kritéria, kterými jsou:
-
státní prostředky,
-
selektivní výhoda,
-
narušení hospodářské soutěže a
-
ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
6.1.1. Opatření ve prospěch společnosti BPN a ekonomická činnost po uskutečnění prodeje
6.1.1.1 Opatření provedená před zestátněním
(95)
Portugalsko uvedlo, že opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním nepředstavují státní podporu. Tato opatření spočívají v krizové pomoci v oblasti likvidity a čtyřech půjčkách, které společnosti BPN poskytla před zestátněním společnost CGD v říjnu a listopadu 2008.
(96)
Co se týká krizové pomoci v oblasti likvidity, jak uvedly portugalské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011, o této pomoci, která byla společnosti BPN poskytnuta před zestátněním, rozhodla nezávisle BdP a tato pomoc byla poskytnuta se sankční úrokovou sazbou a se zárukami, které poskytla společnost BPN, avšak bez státní záruky.
(97)
V době poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity (dne 17. a 27. října 2008) nebylo přijato rozhodnutí ohledně platební schopnosti a zestátnění společnosti BPN (jelikož tato rozhodnutí byla přijata teprve počátkem listopadu 2008). Krizová pomoc v oblasti likvidity nebyla součástí většího balíčku opatření podpory, nýbrž poskytla společnosti likviditu v rámci běžných činností BdP.
(98)
Komise proto vyvozuje závěr, že poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity společnosti BPN ze strany BdP v souladu se sdělením o bankovnictví (39) nezahrnovalo státní podporu.
(99)
Co se týká půjček, které poskytla společnost CGD, Komise podotýká, že před zestátněním společnosti BPN obdržela banka od společnosti CGD půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, a nikoli 235 milionů EUR (40).
(100)
Komise uvádí, že společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Aby bylo možno zjistit, zda lze půjčky přičíst státu, je nutno posoudit zvláštní podmínky, za nichž byly tyto půjčky poskytnuty, s cílem rozhodnout, zda společnost CGD jednala na základě důvodů odlišujících se od běžné obchodní praxe. Za tímto účelem jsou důležité tyto úvahy.
(101)
Za prvé, v době poskytnutí prvních tří půjček v říjnu 2008 již byly obecně známy potíže společnosti BPN. Podle portugalských orgánů čelila společnost BPN problémům s likviditou od léta 2008, jak dokládají významné změny ve vrcholném vedení společnosti BPN (jež se od počátku roku 2008 dvakrát změnilo), audity ve společnosti BPN, které provedla BdP v červnu, a snížení ratingu společnosti BPN agenturou Moody’s na Baa3 dne 18. července 2008. Druhá, třetí a čtvrtá půjčka byly poskytnuty po 22. říjnu 2008, což je datum, k němuž společnost BPN vykazovala podle Portugalska značnou zápornou hodnotu likvidity. Jakýkoli věřitel jednající v souladu s běžnou obchodní praxí by si od společnosti BPN vyžádal informace potřebné k posouzení její likvidní pozice a schopnosti půjčku splatit, než by této společnosti poskytl další půjčku, a se složitou finanční situací společnosti BPN by se proto obeznámil.
(102)
Za druhé, částky půjček byly v porovnání s velikostí bilanční sumy společnosti BPN a jejími závazky v té době značné a představovaly pro společnost CGD významnou individuální expozici bance v potížích.
(103)
Za třetí, půjčky byly poskytnuty v říjnu a listopadu 2008 krátce po pádu společnosti Lehman Brothers, v době, kdy byly mezibankovní trhy do značné míry nedostupné i pro nejsilnější mezinárodní finanční instituce, natož pro banky potýkající se se závažnými problémy s likviditou.
(104)
Za čtvrté, pokud jde o čtvrtou půjčku, Komise podotýká, že podle § 2 odst. 7 zákona o zestátnění společnost CGD nejenže spravovala společnost BPN v zájmu státu, nýbrž v souladu s § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které případně poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“.
(105)
Vzhledem k celkové finanční a hospodářské situaci, a zejména obecně známým potížím společnosti BPN, je vysoce nepravděpodobné, že by společnosti BPN poskytla dotyčnou likviditu jiná instituce, což vysvětluje, proč portugalské orgány pokládaly opatření společnosti CGD v oblasti likvidity za opatření „zvláštní“ povahy (viz 25. bod odůvodnění).
(106)
Na základě každé z těchto úvah vyvozuje Komise závěr, že rozhodnutí společnosti CGD o poskytnutí příslušných půjček společnosti BPN před jejím zestátněním nepředstavovalo běžné obchodní rozhodnutí. Rozhodnutí o poskytnutí půjček musí být považováno za rozhodnutí, které lze přímo přičíst státu. Půjčky proto představují státní prostředky.
(107)
Jelikož půjčky společnosti BPN umožnily získat likviditu, kterou by jinak nebyla schopna získat na trhu, poskytly této společnosti likviditu, kterou potřebovala k tomu, aby mohla nadále fungovat a soutěžit mimo jiné o úvěry a vklady na bankovních trzích, na nichž působí.
(108)
Komise se proto domnívá, že společnost BPN získala hospodářskou výhodu.
(109)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze společnost BPN.
(110)
Navzdory tvrzení Portugalska, že společnosti BPN patřilo před zestátněním až deváté místo v portugalském bankovním sektoru, půjčky poskytnuté společností CGD narušily nebo mohly narušit hospodářskou soutěž tím, že společnosti BPN zajistily výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami a umožnily jí získat likviditu, kterou by jinak nezískala na trhu.
(111)
Vzhledem k tomu, že v době poskytnutí půjček působila společnost BPN na celostátní, evropské i mezinárodní úrovni, včetně například prostřednictvím svých francouzských dceřiných společností, mohla opatření ovlivnit rovněž obchod mezi členskými státy.
(112)
Komise se proto domnívá, že čtyři půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, které společnost CGD poskytla společnosti BPN v říjnu a listopadu 2008, představují státní podporu.
6.1.1.2. Opatření provedená po zestátnění, jež výslovně nesouvisejí s prodejem společnosti BIC
(113)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 již Komise uvedla, že zestátnění nepředstavuje státní podporu pro akcionáře společnosti BPN.
(114)
Po zestátnění společnosti BPN byla provedena níže uvedená opatření, která výslovně nesouvisela s prodejem společnosti BIC:
a)
státní záruka za závazky vydané společností BPN a financované společností CGD, včetně emise obchodních cenných papírů upsaných společností CGD a využívání úvěrových nástrojů peněžního trhu, které poskytla společnost CGD;
b)
převod aktiv a závazků na tři jednotky pro speciální účel ve vlastnictví státu.
(115)
Státní záruka za obchodní cenné papíry, které vydala společnost BPN (a jednotky pro speciální účel) a které upsala společnost CGD, poskytnutá společnosti BPN po zestátnění byla přímo financována členským státem. Podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být mimoto všechny úvěrové linky nebo úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN (a jednotkám pro speciální účel) v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem. Je proto nesporné, že veškeré finanční prostředky, které společnost CGD poskytla po zestátnění společnosti BPN (nebo jednotkám pro speciální účel), zahrnují státní prostředky.
(116)
Mimoto je třeba zdůraznit, že po zestátnění byla společnost CGD jediným subjektem, který společnosti BPN nebo jednotkám pro speciální účel poskytl financování, a že se její expozice v průběhu času zvyšovala s tím, jak nabývaly splatnosti další závazky, jež nebyly původními věřiteli prodlouženy ani nahrazeny půjčkami jiných institucí. Neexistence alternativních zdrojů financování pro společnost BPN nepřekvapuje, jelikož její finanční potíže a její nejistá budoucnost byly obecně známé.
(117)
Státní záruky umožnily společnosti BPN získat finanční podporu v situaci, kdy na trhu neměla žádné jiné alternativy.
(118)
Tyto záruky umožnily společnosti BPN pokračovat v činnosti na trhu, soutěžit v rámci svého podnikání (nejen v rámci zachování stávající činnosti, nýbrž případně rovněž v rámci nových oblastí podnikání) a taktéž dostát závazkům vůči zákazníkům a ostatním účastníkům trhu.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní záruky poskytly společnosti BPN hospodářskou výhodu.
(120)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt - společnost BPN. V případě části úvěrové linky na likviditu pokračující po prodeji zvýhodňují rovněž subjekt vzniklý spojením.
(121)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(122)
Státní záruky ve prospěch společnosti BPN této společnosti umožnily získat vyšší částku finančních prostředků, které by nebyly dostupné na trhu, a poskytly společnosti BPN selektivní výhodu. Umožnily společnosti BPN setrvat na trhu a vykonávat činnosti bez další kontaminace vyplývající z její předchozí situace. Tyto záruky představují státní podporu.
(123)
Vynětí určitých aktiv ze společnosti BPN a jejich převedení na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, znamená, že členský stát za ně nese plnou finanční odpovědnost a přijímá veškerá rizika spojená s aktivy v jednotkách pro speciální účel, přičemž přinejmenším některá z nich mohou být nedobytná. Opatření proto zahrnuje státní prostředky.
(124)
Komise se domnívá, že převod aktiv na jednotky pro speciální účel před prodejem za účetní hodnotu ve výši 3,9 miliardy EUR (se znehodnocením odhadovaným na 1,8 miliardy EUR) představuje pro společnost BPN výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(125)
Komise usuzuje, že převod aktiv za účetní hodnotu, a nikoli za tržní cenu poskytl společnosti BPN hospodářskou výhodu v porovnání s jejími konkurenty.
(126)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt -společnost BPN.
(127)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může narušit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.1.1.3. Opatření provedená po zestátnění, která souvisí s prodejem společnosti BIC
(128)
Kromě opatření, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN po zestátnění a která nesouvisela s prodejem společnosti BIC, byla provedena i dodatečná opatření v souvislosti s tímto prodejem. Tato opatření zahrnují:
a)
rekapitalizaci společnosti BPN s ohledem na prodej;
b)
převod dodatečných aktiv a závazků společnosti BPN v souvislosti s prodejem;
c)
právo společnosti BIC převést po prodeji nesplácené půjčky na stát;
d)
převedení nákladů spojených s rizikem soudních sporů na stát s ohledem na prodej a
e)
poskytnutí úvěrové linky na likviditu subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD.
(129)
K rekapitalizaci společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR došlo dne 15. února 2012. Toto opatření bylo provedeno přímo státem a ze státních prostředků s ohledem na prodej společnosti BIC.
(130)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR ze dne 15. února 2012 měla zajistit vlastní kapitál společnosti BPN v okamžiku prodeje ve výši [200-400] milionů EUR. Posledně uvedená částka odpovídala v době nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 odhadovanému kmenovému kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %. To značně překračuje minimální úroveň stanovenou právními předpisy (kmenový kapitál tier 1 ve výši 9 % na konci roku 2011 a ve výši 10 % na konci roku 2012) (41).
(131)
Komise se domnívá, že kapitálový vklad poskytuje společnosti BPN a ekonomické činnosti po prodeji hospodářskou výhodu. Tato výhoda vyplývá ze zajištění toho, že po rekapitalizaci má společnost BPN k dispozici kapitál potřebný k dodržení a překročení požadavků stanovených v právních předpisech a že tento kapitál bude dostupný rovněž subjektu vzniklému spojením. Tento kapitál umožní společnosti BPN, jakož i subjektu vzniklému spojením působit na trzích a poskytovat nové úvěry v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé musí snižovat finanční páku.
(132)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude po uskutečnění prodeje pokračovat v ekonomické činnosti.
(133)
Portugalsko tvrdí, že společnost BPN po zestátnění nadále snižovala svůj podíl na trhu a že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 %, pokud jde o úvěry poskytnuté zákazníkům, prostředky zákazníků nebo bankovní produkty, a méně než 2 % na kterémkoli relevantním trhu. Opatření nicméně narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji společnosti BIC výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami. Nadbytečný kapitál subjektu vzniklého spojením chrání ekonomickou činnost před investičními riziky, jimž čelí ostatní soutěžitelé. Zvyšuje rovněž pravděpodobnost toho, že oba příjemci budou mít k dispozici dodatečnou likviditu, která by mohla usnadnit budoucí rozšiřování společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku.
(134)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(135)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k níž došlo dne 15. února 2012, představuje státní podporu.
(136)
Opatření provedená v souvislosti s prodejem společnosti BPN zahrnují právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím nebo fyzických a finančních aktiv. Zahrnují rovněž právo společnosti BIC převést vklady s cenou ve výši […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu, nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění u těchto vkladů.
(137)
Vynětí určitých půjček a závazků (včetně vkladů) vybraných společností BIC ze společnosti BPN je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo stát za ně ponese každopádně finanční odpovědnost. Členský stát tudíž ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv a závazků. Členský stát by musel financovat rovněž rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou.
(138)
Komise se domnívá, že převod dalších aktiv a závazků na jednotky pro speciální účel před prodejem znamená pro společnost BPN a subjekt vzniklý spojením výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(139)
Komise se domnívá, že převod aktiv za účetní, a nikoli tržní hodnotu poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu v porovnání s jejich konkurenty. Podle podmínky stanovené v rámcové smlouvě mohla společnost BIC vybrat libovolně aktiva, která mají být odstraněna, a tato aktiva nebyla oceněna tržní hodnotou a stát za ně ani nezískal žádnou úhradu. Naopak, jelikož tato možnost snižuje rizikově vážená aktiva společnosti BPN, vedla by k zvýšení kapitálového poměru banky, a tudíž její schopnosti poskytovat nové úvěry a působit na trhu. Po prodeji by byla tato výhoda převedena na subjekt vzniklý spojením.
(140)
Protiplnění poskytnuté státem za rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou zbavuje společnost BPN nákladů, které by běžně musela hradit, a tudíž jí poskytuje výhodu.
(141)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude nadále vykonávána po prodeji.
(142)
Opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžadují snižování finanční páky a že společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňují poskytovat ekonomice více úvěrů.
(143)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(144)
Převod dalších aktiv a závazků (včetně vkladů) z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel před prodejem představuje státní podporu.
(145)
Společnost BIC má právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, jež nejsou spláceny po dobu nejméně […] dnů (nejvýše […] % nominální hodnoty celého úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou překračující úroveň rezerv ([…] milionů EUR).
(146)
Právo společnosti BIC vyjmout po prodeji z rozvahy další aktiva a závazky je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo za ně bude členský stát každopádně nést finanční odpovědnost. Členský stát proto ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv.
(147)
Komise se domnívá, že možnost odstranit po prodeji nesplácené půjčky umožňuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením rozšířit činnost a poskytovat více úvěrů v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku. Pokud by byla zachována stejná výše vlastního kapitálu, kapitálový poměr banky by se odstraněním nesplácených půjček a snížením rizikově vážených aktiv zvýšil. Zvýšila by se proto i její schopnost poskytovat nové úvěry a působit na trhu.
(148)
Subjekt vzniklý spojením bude mít výhodu oproti svým konkurentům, kteří se u méně kvalitních aktiv potýkají se znehodnocením, jež musí absorbovat, což omezuje dostupný kapitál pro nové úvěry. Subjektu vzniklému spojením se naopak v důsledku znehodnocení a klesající hodnoty jeho úvěrového portfolia kapitálová základna nesníží.
(149)
Možnost společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu nejpozději do […] ode dne prodeje by mimoto mohla změnit rizikově vážená aktiva banky a vést k vyššímu kmenovému kapitálu tier 1, než je úroveň ve výši [10-18] %, která se předpokládala v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Komise bere na vědomí závazek Portugalska v tomto ohledu, že pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu či jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu rovněž kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček, a mimoto převede nesplácené půjčky a vrátí státu kapitál spojený s těmito půjčkami až po úplném vyčerpání rezerv dostupných ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(150)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude pokračovat po uskutečnění prodeje.
(151)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťuje po prodeji výhodnější postavení oproti ostatním konkurenčním bankám tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžaduje snížení finanční páky, a tudíž společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňuje poskytovat ekonomice více úvěrů.
(152)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě neexistence závazku k vrácení kapitálu spojeného s půjčkami by opatření mohlo společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožnit po prodeji změnu rizikově vážených aktiv banky se zpětným účinkem. To by mělo za následek vyšší poměrnou kapitalizaci banky. Opatření proto banku zvýhodňuje a narušuje hospodářskou soutěž s ostatními soutěžiteli. Opatření představuje státní podporu.
(154)
Převedení rizik soudních sporů společnosti BPN na stát představuje závazek, který přebírá stát.
(155)
Převzetím závazku od společnosti BPN poskytuje stát společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří musí příslušné závazky vykazovat ve své rozvaze.
(156)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(157)
Opatření zajišťuje u společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením snížení kapitálových požadavků v době, kdy na trhu neexistují žádné alternativy a kdy ostatní soutěžitelé musí takovéto závazky vykazovat ve své rozvaze.
(158)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(159)
Opatření zajišťuje snížení kapitálových požadavků a představuje státní podporu.
(160)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [150-350] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN po prodeji ze strany společnosti CGD je nutno považovat za přičitatelné státu vzhledem k zvláštním okolnostem jejich poskytnutí.
(161)
Za prvé, společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, společnost CGD byla na základě zákona pověřena správou společností BPN a podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které společnosti BPN poskytne v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“. Tato záruka se vztahuje i nadále na úvěrovou linku ve výši [150-500] milionů EUR.
(162)
Za druhé, rozhodnutí o poskytnutí likvidity a úvěrové linky nebyla přijata nezávisle společností CGD, nýbrž byla součástí podmínek prodeje, které byly dohodnuty mezi společností BIC a portugalskými orgány.
(163)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD proto lze přímo přičíst členskému státu.
(164)
Opatření poskytují společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením snadný a levný přístup k likviditě.
(165)
Co se týká úvěrové linky ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnosti BIC poskytne společnost CGD, Komise podotýká, že tato úvěrová linka s ohledem na finanční situaci subjektu vzniklého spojením poskytne rezervu pro případ odlivu vkladů po prodeji. Žádnému jinému subjektu kromě subjektu vzniklého spojením společnost CGD takovouto úvěrovou linku neposkytla. Tato úvěrová linka proto poskytuje subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu.
(166)
Zachování úvěrové linky se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR do […] pro probíhající program obchodních cenných papírů poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením v porovnání s jejich konkurenty výhodu, pokud jde o přístup k likviditě.
(167)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(168)
Výhoda poskytnutá společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením po prodeji narušuje hospodářskou soutěž, o to více s ohledem na stávající vysoké náklady půjčování na finančních trzích.
(169)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(170)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN ze strany společnosti CGD představuje státní podporu.
6.1.1.4 Možná podpora poskytnutá kupujícímu
(171)
V bodě 49 sdělení o bankovnictví je uvedeno, že aby se zajistilo, že nebude poskytnuta podpora kupci finanční instituce prodávané státem, je důležité, aby se dodržely určité podmínky prodeje, a zejména aby byl proces prodeje otevřený, transparentní, nediskriminační a bezpodmínečný, prodej se uskutečnil za tržních podmínek a stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků.
(172)
Co se týká prvního požadavku, ačkoli byl postup prodeje zahájen jako otevřené a bezpodmínečné nabídkové řízení, závazná nabídka, kterou předložila společnost BIC, nebyla konečná, co se týká řady podstatných aspektů navrhované transakce, včetně konečného rozsahu aktiv a závazků společnosti BPN, která má společnost BIC získat, a přesného počtu převzatých poboček a pracovníků. Všechny tyto aspekty byly projednávány během následných dvoustranných jednání mezi portugalskými orgány a společností BIC a vyvrcholily podpisem rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Ani rámcová smlouva není konečná, pokud jde o přesný rozsah banky, který má být získán. Rámcová smlouva zejména nestanoví aktiva a závazky, které společnost BIC převezme, navzdory jednoznačnému upřesnění, že společnost BPN bude mít v okamžiku prodeje vlastní kapitál ve výši [200-400] milionů EUR. Jinými slovy, nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani rámcová smlouva nestanoví jednoznačně, co společnost BIC kupuje, stanoví však přesnou cenu.
(173)
V této souvislosti je důležité uvést, že se rámcová smlouva neměla odchylovat od podmínek závazné nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 tím, že poskytne společnosti BIC a/nebo subjektu vzniklému spojením další výhody. Vzhledem k velmi neurčitým podmínkám závazné nabídky ze dne 20. července 2001 však mohla společnost BIC ve skutečnosti velmi snadno získat od státu další ústupky, například omezením rozsahu aktiv a závazků, které skutečně převezme. Takovéto dodatečné ústupky by vedly k vyššímu poměru kmenového kapitálu tier 1, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011, aniž by to odporovalo podmínkám prodeje.
(174)
Komise proto vítá závazek Portugalska, že omezí úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak se předpokládalo v nabídce společnosti BIC. Další závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu po prodeji, zajišťuje, aby se po prodeji úroveň kmenového kapitálu tier 1 nepřiměřeně nezvýšila.
(175)
Jak je prokázáno v bodě 6.1.1.3, všechna opatření spojená s prodejem společnosti BIC zahrnují státní prostředky.
(176)
Vzhledem ke skutečnosti, že v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani v rámcové smlouvě nebyla stanovena výše kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN (oba dokumenty uvádějí pouze absolutní výši kapitálu ve společnosti BPN k okamžiku prodeje bez přihlédnutí k rizikově váženým aktivům banky nebo k právu společnosti BIC vybrat aktiva a závazky, které mají být před prodejem převedeny na jednotky pro speciální účel), Komise podotýká, že je možné, že společnost BPN bude mít nakonec poměr kmenového kapitálu tier 1, který je vyšší, než bylo uvedeno v nabídce. Podle informací, které předložily portugalské orgány, představuje úroveň kapitálu uvedená v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %.
(177)
Komise však podotýká, že se Portugalsko zavázalo omezit úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak je uvedeno v nabídce společnosti BIC. To státu umožní stanovit co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků. Tento závazek je nezbytný, aby bylo zajištěno, že společnosti BIC nebude poskytnuta výhoda.
(178)
Uplatněním práva na převod dalších nesplácených půjček na stát po prodeji by společnost BIC mohla mimoto dále omezit rozsah banky, a tudíž zvýšit poměr kmenového kapitálu tier 1 u subjektu vzniklého spojením na vyšší úroveň, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. To by mohlo společnosti BIC poskytnout dodatečnou výhodu. Dodatečný závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které po prodeji vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu, zajišťuje, že se výše kmenového kapitálu tier 1 po prodeji dále nezvýší. Tento dodatečný závazek je nezbytný, aby společnost BIC nebyla zvýhodněna.
(179)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt, společnost BIC, a nepřímo rovněž subjekt vzniklý spojením.
(180)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(181)
Vzhledem k závazkům, které poskytlo Portugalsko, může Komise vyvodit závěr, že konečné výsledky postupu, včetně prvků sjednaných se společností BIC v rámcové smlouvě, by výsledek nabídkového řízení nezměnily a postup prodeje společnost BIC nezvýhodní.
6.1.2 Vyčíslení podpory
(182)
Společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude pokračovat v ekonomických činnostech společnosti BPN, měly prospěch z řady opatření státní podpory, která jsou shrnuta níže:
Tabulka č. 1
Opatření podpory ve prospěch společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením
Popis
Částka v milionech EUR
a)
Půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním
315
b)
Převod aktiv v hodnotě 3,9 miliardy EUR na jednotky pro speciální účel před nabídkovým řízením
Od 1 800 do 4 000
c)
Navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012
600
d)
Úvěrové linky poskytnuté BPN společností CGD (ke dni 31. prosince 2011)
[150-500]
z toho úvěrové linky, na něž se vztahuje výslovná státní záruka
[200-400]
e) Úvěrové linky požadované společností BIC pro subjekt vzniklý spojením
z toho zachování stávajícího programu obchodních cenných papírů
400
z toho nová úvěrová linka
300
(183)
Za prvé je třeba uvést, že ne všechna tato opatření podpory se považují za kumulativní, jelikož podle portugalských orgánů nahradila některá opatření jiná (např. prvotní půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním byly nahrazeny obchodními cennými papíry, které společnost BPN vydala po zestátnění).
(184)
Opatření b) a c) zahrnují kapitálové vklady, nebo jsou rovnocenné kapitálovým vkladům. Činí nejméně 3 miliardy EUR, tj. přibližně 50 % bilanční sumy společnosti BPN před zestátněním. Celková výše státních záruk za program emise obchodních cenných papírů, které Portugalsko poskytlo společnosti BPN od zestátnění, činí 5 miliard EUR, přičemž ke dni 31. prosince 2011 byla využita částka ve výši 4,5 miliardy EUR.
(185)
Společnost BIC je mimoto oprávněna převést vklady s cenou nad […] základních bodů, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl, a to s náklady, které Portugalsko odhadlo na přibližně […] EUR. Převod nákladů spojených se soudními spory na stát a převod dalších aktiv a závazků v rámci prodeje, včetně nesplácených půjček, z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel zahrnuje další podporu, kterou Portugalsko považovalo za nevyčíslitelnou.
6.2 Slučitelnost jednotlivých opatření podpory: použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(186)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské Unie je Komise zmocněna prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podpory, které mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(187)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. Tato analýza byla potvrzena ve sdělení o bankovnictví, sdělení o rekapitalizaci (42), sdělení o znehodnocených aktivech (43) a sdělení o restrukturalizaci (44). Komise i nadále zastává názor, že vzhledem k opětovnému napětí na finančních trzích lze státní podpory schvalovat podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení z roku 2011 o prodloužení použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí po dni 31. prosince 2011 (45).
(188)
Portugalsko bylo finanční a hospodářskou krizí postiženo obzvláště silně. Její dopady byly potvrzeny v různých rozhodnutích Komise (46) schvalujících opatření, která přijaly portugalské orgány v boji proti finanční krizi. V úvahu je nutno vzít rovněž problematickou hospodářskou a finanční situaci, která dne 7. dubna 2011 vedla k podání oficiální žádosti Portugalska o mezinárodní pomoc, jež měla za následek podepsání memoranda o porozumění dne 17. května 2011.
(189)
Komise má za to, že by neřízený úpadek společnosti BPN měl pro portugalské hospodářství vážné důsledky. Opatření proto lze posoudit podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
6.3 Slučitelnost podle sdělení o restrukturalizaci
(190)
Pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v souvislosti se současnou krizí jsou stanovena ve sdělení o restrukturalizaci. Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí splňovat tyto podmínky, aby byla slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
musí vést k obnovení životaschopnosti banky;
b)
musí zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení nákladů);
c)
musí obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
6.3.1 Životaschopnost
(191)
V bodech 9 a 10 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který by měl obsahovat úplné informace o obchodním modelu. Plán by měl uvádět rovněž příčiny obtíží finanční instituce a alternativy navrhovaného plánu restrukturalizace.
(192)
Plán restrukturalizace by měl prokázat, že strategie banky je založena na ucelené koncepci a že banka obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory.
(193)
Bod 17 sdělení o restrukturalizaci potvrzuje, že prodej finanční instituce (její části) třetí straně může přispět k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V daném případě Komise podotýká, že se portugalské orgány rozhodly prodat společnost BPN prostřednictvím nabídkového řízení. V důsledku toho bude bankovní činnost po určitých úpravách prodána společnosti BIC a vybraná aktiva budou převedena na jednotky pro speciální účel za účelem jejich postupné likvidace. Komise proto musí posoudit, zda bude bankovní činnost společnosti BPN, která bude součástí činnosti kupujícího (subjektu vzniklého spojením), životaschopná.
(194)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Komise uvedla, že neobdržela obchodní plán, který by prokazoval životaschopnost společnosti BPN jako integrovaného subjektu s BIC, a nemohla tudíž v tomto ohledu dospět k žádnému závěru. Portugalsko předložilo podrobný obchodní plán pro společnost BPN, která je integrovaná se společností BIC, ve formě plánu restrukturalizace z ledna 2012 (včetně doplňujících informací o činnosti a životaschopnosti poskytnutých dne 3. února 2012).
(195)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 má část společnosti BPN, která je prodána společnosti BIC, podstatně menší bilanční sumu ve výši přibližně […] miliard EUR ve srovnání s bilanční sumou společnosti BPN v okamžiku zestátnění.
(196)
Spolu s aktivy společnosti BIC bude mít subjekt vzniklý spojením celková aktiva ve výši přibližně […] miliard EUR.
(197)
Rozvaha společnosti BPN v okamžiku prodeje společnosti BIC obsahuje pouze životaschopnější činnosti a nejlepší aktiva banky. Zejména bylo vyčištěno úvěrové portfolio převedené na společnost BIC a většina nelikvidních aktiv byla převedena na jednotky pro speciální účel.
(198)
Závazky společnosti BPN sestávají především z retailových vkladů v celkové výši 1 669 miliardy EUR a podřízeného dluhu v celkové výši 246 milionů EUR.
Tabulka č. 2
Společnost BPN po prodeji a po kapitálovém vkladu (pro forma) (47)
V milionech EUR
Hotovost, centrální banky a úvěrové instituce
[…]
Čisté úvěry poskytnuté zákazníkům
[…]
Ostatní aktiva
[…]
AKTIVA CELKEM
[…]
Vklady
[…]
Ostatní závazky
[…]
Podřízený dluh
[…]
ZÁVAZKY CELKEM
[…]
Vlastní kapitál
[…]
CELKOVÉ ZÁVAZKY A KAPITÁL
[…]
(199)
Společnost BIC bude pokračovat v restrukturalizačních opatřeních, která již zahájili dočasní správci, a bude odstraňovat konkrétní příčiny potíží společnosti BPN.
(200)
Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, vedení bylo zcela vyměněno. S přihlédnutím k zvláštním okolnostem, které vedly k zestátnění společnosti BPN, a zejména k údajným četným případům podvodů, jichž se dopustilo bývalé vedení banky, zahájilo nové vedení řadu soudních řízení (48), aby hájilo zájmy banky. Postupy banky v oblasti posuzování rizik byly zcela přepracovány za účelem zavedení osvědčených postupů.
(201)
Noví správci společnosti BPN se soustředili rovněž na optimalizaci struktury nákladů a přijali řadu iniciativ k snížení provozních nákladů. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily přibližně o […] milionů EUR a personální náklady klesly zhruba o […] milionů EUR.
(202)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 je strategií společnosti BIC soustředit se na hlavní činnost v oblasti retailového bankovnictví a využít síť společnosti BPN k tomu, aby se společnost stala referenční bankou pro podporu obchodu a finančních transakcí mezi Portugalskem a Angolou.
(203)
Tento plán vychází z přiměřených základních makroekonomických předpokladů, které přihlížejí k současné situaci na trzích v Portugalsku a předpokládané recesi hospodářství až do roku 2014.
(204)
Finanční výhledy ukazují, že na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) má být podle předpokladů subjekt vzniklý spojením schopen hradit své náklady a dosáhnout návratnosti vlastního kapitálu ve výši přibližně [1-10] %, a to i v případě zátěžového scénáře.
(205)
Předpokládaná počáteční kapitálová základna s poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši přibližně [10-18] % bude díky kapitálovému vkladu státu značně překračovat minimální kapitálové požadavky.
(206)
V důsledku významného navýšení kapitálu státem má být předpokládaný kapitálový poměr banky během období restrukturalizace a na jeho konci podle očekávání vyšší než minimální požadavky, a tudíž zaručovat solventnost banky. Podle obchodního plánu, který poskytlo Portugalsko a který je zohledněn v plánu restrukturalizace z ledna 2012, má v případě základního scénáře kmenový kapitál tier 1 na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) představovat [8-12] %, což je mírně nad minimálními požadavky stanovenými v právních předpisech ve výši 10 %, jichž má být podle BdP dosaženo do prosince 2012 (49), a podle zátěžového scénáře těsně pod těmito požadavky ([7-11] %), jak je uvedeno v grafu č. 1 připojeném k 207. bodu odůvodnění.
(207)
Tento vývoj má být zapříčiněn zejména nutností provést obchodní plán stanovený v plánu restrukturalizace z ledna 2012, a to poskytování většího objemu úvěrů ekonomice, a dopadem záporných hospodářských výsledků v prvních letech provádění plánu restrukturalizace. Záporné hospodářské výsledky budou způsobeny především stále vysokými náklady banky v porovnání s objemem jejího obchodu a také náklady na restrukturalizaci, kterou provede společnost BIC.
Graf č. 1
Výhledy pro subjekt vzniklý spojením společností BPN a BIC podle základního scénáře, 2012-2016
[…]
(208)
Co se týká likvidity, obchodní plán se spoléhá především na vklady s odhadovaným růstem vkladů ve výši přibližně [1-10] % ročně. Komise se domnívá, že stabilní financování subjektu vzniklého spojením prostřednictvím vkladů je důležitým prvkem plánu restrukturalizace. Vzhledem k malé velikosti subjektu vzniklého spojením a jeho růstovému potenciálu jsou odhady vývoje vkladů věrohodné.
(209)
Komise se současně domnívá, že aby byla zajištěna životaschopnost subjektu vzniklého spojením, neměly by existovat žádné pobídky k nahrazování vkladů velkoobchodním komerčním financováním. V tomto ohledu je důležité, aby se protiplnění za úvěrovou linku na likviditu, kterou požadovala společnost BIC jako náhradu za možný odliv vkladů, zvýšilo nejméně na sazbu Euribor +[…] základních bodů. Závazek Portugalska v tomto ohledu je nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem, s přihlédnutím ke skutečnosti, že […] má značný objem vkladů, za něž je v současnosti poskytována odměna přesahující sazbu Euribor +[…] základních bodů, což je úroveň, při níž se společnost BIC může rozhodnout, že si tyto vklady neponechá. Pokud by protiplnění za novou úvěrovou linku nebylo stanoveno na úrovni, která společnosti BIC poskytuje pobídku k zachování výše vkladů v souladu s úrovní, jež se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012, mohlo by to společnost BIC přimět k nahrazování vkladů levnějším financováním poskytovaným společností CGD. Toto nahrazení by mohlo zlepšit krátkodobou ziskovost subjektu vzniklého spojením, současně by však narušilo jeho vyhlídky na dosažení životaschopnosti.
(210)
V této souvislosti je rovněž důležité uvést, že i se sazbou Euribor +[…] základních bodů je úvěrová linka poskytována za příznivějších podmínek, než by společnost BIC pravděpodobně získala na trhu. Jelikož Komisi nebylo poskytnuto žádné srovnatelné základní kritérium pro obdobné transakce, k nimž dochází na trhu, Komise podotýká, že není pravděpodobné, že by na trhu byla k dispozici úvěrová linka s takovouto dobou trvání a výší, a to ani při vyšších úrokových sazbách. Komise mimoto považuje za vhodné, že protiplnění u půjček poskytnutých společností CGD […] je stanoveno ve výši […]měsíční sazby Euribor +[…] základních bodů.
(211)
Na základě výše uvedených skutečností byly pochybnosti Komise ohledně životaschopnosti společnosti BPN rozptýleny.
6.3.2 Podpora omezená na minimum a sdílení zátěže
(212)
Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že je nezbytný odpovídající příspěvek příjemce, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem: a) je nutno omezit restrukturalizační náklady i výši podpory a b) je nezbytný významný vlastní příspěvek.
(213)
Zásady týkající se vlastního příspěvku přijímající banky ve fázi restrukturalizace jsou stanoveny v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci. Ve sdělení se vyžaduje: a) aby byla pomoc na restrukturalizaci omezena na minimum a pokrývala náklady nezbytné k obnovení životaschopnosti; b) aby přijímající banka použila k financování restrukturalizace v možném rozsahu vlastní zdroje, například prostřednictvím prodeje aktiv, a c) aby náklady spojené s restrukturalizací nesli přiměřeně i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Cíl sdílení zátěže je dvojí: omezit narušení hospodářské soutěže a morální hazard (50).
(214)
Plán restrukturalizace by měl jednoznačně uvádět, že podpora byla omezena na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale v maximální možné míře i ti, kteří do banky investovali. Jinými slovy, banka a držitelé jejího kapitálu by se na restrukturalizaci měli podílet v maximální možné míře svými vlastními zdroji. Pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti. Podniku by proto neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace, jako je nabytí podílů v jiných podnicích (51).
(215)
Co se týká omezení podpory na minimum, sdělení o restrukturalizaci v bodě 23 uvádí, že by pomoc na restrukturalizaci měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(216)
Za tímto účelem musí Komise posoudit za prvé tvrzení portugalských orgánů, že náklady spojené s prodejem BPN společnosti BIC jsou nižší než náklady, které by Portugalsku vznikly v případě likvidace společnosti BPN, a za druhé, zda byla podpora poskytnutá na restrukturalizaci společnosti BPN omezena na nezbytné minimum.
(217)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 zpochybnila Komise řadu aspektů kvantitativního srovnání obou scénářů, jak je poskytlo Portugalsko v té době.
(218)
V plánu restrukturalizace z ledna 2012 poskytlo Portugalsko aktualizované srovnání obou scénářů a pozměnilo své počáteční předpoklady s cílem odstranit hlavní obavy, které Komise uvedla v rozhodnutí ze dne 24. října 2011 a které souvisely s náklady v případě řízené likvidace. Portugalsko se zejména zabývalo srážkou u půjček a zacházením s držiteli podřízených dluhopisů.
(219)
Portugalsko předložilo zejména doplňující informace a alternativní kritérium s ohledem na jeho předpoklady týkající se srážky z účetní hodnoty ve výši 30-50 % při prodeji půjček. Portugalsko poskytlo rovněž konečné údaje o půjčkách, které nakonec společnost BIC převzala a jejichž výše nebyla v době prvního srovnání dne 17. února 2012 známa. Portugalsko vyňalo ze scénáře týkajícího se řízené likvidace rovněž náklady spojené s vyplacením držitelů některých podřízených dluhopisů, jak je upřesněno v 221. bodě odůvodnění.
(220)
Komise se domnívá, že s přihlédnutím k současné ekonomické situaci a k významnému snižování finančních pák v bankovním sektoru je použití srážky při prodeji úvěrového portfolia oprávněné. Pokud by byly půjčky drženy až do doby jejich splatnosti, musel by stát do té doby hradit náklady financování a nést úvěrové riziko. Komise proto může uznat dolní mez odhadu srážky, který poskytlo Portugalsko, tj. srážku ve výši [20-50] %.
(221)
Co se týká držitelů podřízených dluhopisů, Komise má za to, že celková částka ve výši 245 milionů EUR je složena z různých emisí. Může být možné […]. Portugalsko uvedlo, že po právním posouzení podmínek každé emise, […].
(222)
Tabulka č. 3 podává přehled odhadu přílivu a odlivu prostředků s přihlédnutím k revidovaným předpokladům uvedeným v 219. až 221. bodě odůvodnění. Tento odhad bere v úvahu pouze mezní náklady spojené s oběma scénáři (a nikoli již vzniklé náklady) a je založen na údajích z rozvahy společnosti BPN v době jejího prodeje společnosti BIC (52).
Tabulka č. 3
Srovnání scénáře v podobě prodeje společnosti BIC a scénáře v podobě řízené likvidace (údaje v milionech EUR)
Prodej společnosti BIC
Likvidace
ODLIV PROSTŘEDKŮ
1
Splacení financování úvěrovým institucím
[…] (53)
2
Výplata vkladů zákazníků
[…]
3
Navýšení kapitálu
[…]
4
Vyplacení držitelů podřízených dluhopisů kromě věčných dluhopisů TBC
[…]
Odliv prostředků celkem
[…]
[…]
Prodej společnosti BIC
Likvidace
PŘÍLIV PROSTŘEDKŮ
5
Prodej úvěrů zákazníků (2 114 miliardy EUR po očištění o srážku ve výši 30 %)
[…]
6
Splacení hotovosti a půjček poskytnutých úvěrovým institucím
[…] (54)
7
Kupní cena společnosti BPN
[…]
8
Prémie za prodej vkladů - 2 % zůstatku vkladů
[…]
Příliv prostředků celkem
[…]
ODHADOVANÝ ROZDÍL
[…]
[…]
(223)
Celkově by možnost řízené likvidace, kdy by stát vyplatil všechny vklady (kromě vkladů podřízených věřitelů držících věčné dluhopisy) a uhradil by celou expozici úvěrovým institucím, byla nákladnější než prodej společnosti BIC.
(224)
Komise uznává nejistotu spojenou s řadou předpokladů, konkrétně s možností získat zpět úvěry převedené na společnost BIC. V úvahu je nutno vzít rovněž skutečnost, že by řízená likvidace mohla mít negativní vedlejší účinky na důvěru v celý bankovní sektor a rating členského státu.
(225)
Na základě dostupných informací vyvozuje Komise závěr, že možnost restrukturalizace banky, tj. její prodej společnosti BIC, pomohl omezit podporu na nezbytné minimum.
(226)
Společnost BPN obdržela před zestátněním a posléze značnou částku podpory, jak je uvedeno v 182. až 185. bodě odůvodnění. Podpora byla nezbytná k udržení banky po dobu potřebnou k provedení zvolené restrukturalizace, tj. prodeje životaschopných částí společnosti BIC a postupné likvidace špatných aktiv. V důsledku procesu restrukturalizace společnost BPN jako nezávislá banka zanikne. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před zestátněním. Za převládajících podmínek na trhu jsou tato opatření (a zejména převedení aktiv nesouvisejících s retailovým bankovnictvím na jednotky pro speciální účel) neoddělitelně spojena se životaschopností banky, která zůstane na trhu. Podniky a činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly převedeny na jednotky pro speciální účel a budou postupně zlikvidovány. Komise uznává, že značné prodlevy při provádění restrukturalizace společnosti BPN souvisí s mimořádnými okolnostmi, jež postihly portugalské hospodářství a dne 17. května 2011 vedly k podepsání memoranda o porozumění.
(227)
Jak Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011, kromě opatření provedených ve prospěch společnosti BPN před jejím prodejem požaduje společnost BIC další opatření, jež jsou uvedena v 56. bodě odůvodnění.
(228)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 nadnesla Komise otázku, zda kapitálový vklad, který požadovala společnost BIC, představoval minimální částku nezbytnou k zajištění životaschopnosti. S přihlédnutím k úpravám rozvahy, které požadovala společnost BIC ve své nabídce ze dne 20. července 2011, a k finančním výkazům společnosti BPN z června 2011 Portugalsko odhadlo, že kapitál ve výši [200-400] milionů EUR znamená poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %.
(229)
Portugalsko tvrdí, že výše kapitálu je výsledkem nabídkového řízení, kdy se přihlíželo rovněž k ceně, kterou společnost BIC zaplatí státu (40 milionů EUR). To je odůvodněno náklady na přeorientování banky na její hlavní činnost a nutností zachovat dostatečnou rezervu dodatečného kapitálu. Portugalsko se domnívá, že tato rezerva je přiměřená k zachování dostatečné výše vlastního kapitálu, zejména v prvních letech integrace, přičemž se bere v úvahu rovněž špatná pověst společnosti BPN a složitá ekonomická situace v Portugalsku.
(230)
Je třeba uvést, že podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 se odhaduje, že kapitálový poměr dosáhne na konci čtvrtého roku po prodeji [8-12] % a podle zátěžového scénáře [7-11] % (což je o něco méně než minimum požadované portugalskými právními předpisy ve výši 10 %).
(231)
Komise může proto vyvodit závěr, že úroveň kapitálu odpovídající poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % je výsledkem nabídkového řízení a je nezbytná k zajištění životaschopnosti banky podle plánu restrukturalizace z ledna 2012.
(232)
Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že rámcová smlouva se společností BIC obsahuje závazek, že společnost BIC nebude po dobu pěti let akcionářům vyplácet dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu k BPN. Cílem tohoto závazku je zajistit, aby kapitál vložený do společnosti BPN neopustil ihned banku ve formě prostředků vyplacených akcionářům.
(233)
Konečná aktiva, která nakonec společnost BIC převezme, se však liší od nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 a společnost BIC si vyhrazuje rovněž právo vrátit nesplácené půjčky. Komise se proto domnívá, že aby byla podpora omezena na minimum, mělo by být případné snížení rizikově vážených aktiv vyplývající z vrácení půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu ve výši [10-18] % snížení rizikově vážených aktiv. Snížení kapitálu by mohlo mít podobu srážky z účetní hodnoty půjček vracených státu.
(234)
Komise podotýká, že společnost BIC navrhla, že by v případě vrácení nesplácených půjček mohl subjekt vzniklý spojením zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % poskytováním nových úvěrů ekonomice. Komise se domnívá, že by takovéto opatření neomezilo podporu na minimum, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, poměr vlastního kapitálu společnosti BIC před prodejem bude nižší než [10-18] % ke dni prodeje. Jakmile se proto společnost BPN spojí se společností BIC, výše kmenového kapitálu tier 1 v subjektu vzniklém spojením se bezprostředně sníží (jak se odráží v plánu restrukturalizace z ledna 2012). Pokud by měl subjekt vzniklý spojením po sloučení zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, jeho kapitalizace by byla vyšší, než jak předpokládala samotná společnost BIC. Za druhé, plán restrukturalizace z ledna 2012 již zohledňuje nové úvěry pro ekonomiku a za tímto účelem se považuje (velmi vysoká) úroveň kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % ve společnosti BPN v okamžiku prodeje za dostatečnou. Není proto nutné vyhradit na poskytování nových úvěrů ještě více kapitálu, než se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012. V tomto ohledu hodnotí Komise kladně závazek Portugalska, že poměr kmenového kapitálu tier 1 ve společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] % a že v případě převedení nesplácených půjček na stát nebo jakýkoli subjekt ovládaný státem po prodeji převede společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením na stát nebo subjekt ovládaný státem kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(235)
Ve sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že k omezení podpory na nezbytné minimum je nezbytný zákaz akvizic. V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je výslovně uvedeno, že „podniku by neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Prostřednictvím státní podpory by se například nemělo financovat nabývání podílů v jiných podnicích nebo nové investice, pokud to pro obnovení životaschopnosti podniku nemá zásadní význam“.
(236)
Komise podotýká, že již v plánu restrukturalizace z ledna 2012 bylo uvedeno, že se subjekt vzniklý spojením stane životaschopným subjektem, který by měl dosáhnout přijatelné návratnosti vlastního kapitálu, a dokonce se očekává, že bude ziskový. Toto obnovení životaschopnosti nezávisí na akvizicích. Komise se naopak domnívá, že zákaz akvizic zajistí, aby kapitál, který se považuje za nezbytný pro restrukturalizaci, zůstal v bance, a tudíž přispěl k obnovení její životaschopnosti. Komise v této souvislosti usuzuje, že závazek Portugalska týkající se vymáhání zákazu akvizic je nezbytný k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(237)
Co se týká vlastního příspěvku, sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby náklady spojené s restrukturalizací nenesl pouze stát, nýbrž rovněž i minulí investoři banky a bývalí akcionáři. Tento požadavek zajišťuje, aby zachráněné banky nesly přiměřenou odpovědnost za důsledky svého jednání v minulosti, a vytváří odpovídající pobídky s ohledem na jejich budoucí chování.
(238)
V daném případě hodnotí Komise kladně skutečnost, že akcionáři přišli o své podíly v bance bez jakékoli náhrady. Podíleli se proto přiměřeně na sdílení zátěže u banky, jejíž hodnota byla podle odhadu dvou nezávislých subjektů jmenovaných Portugalskem záporná. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že se změnilo představenstvo společnosti BPN a v rámci zestátnění bylo nahrazeno.
(239)
Komise však podotýká, že v privatizované bance zůstanou držitelé podřízených dluhopisů v hodnotě 245 milionů EUR, kterým mohou být i nadále vypláceny kupóny.
(240)
Jak je uvedeno v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci, „pokud jejich činnosti nevytváří dostatečné zisky, neměly by banky k výplatě odměn za kapitál (vlastní kapitál a podřízený závazek) používat státní podporu“.
(241)
Co se týká období restrukturalizace společnosti BPN, tato společnost nedodržovala politiku Komise týkající se hybridních nástrojů, jak je stanovena v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci. Komise v tomto sdělení objasnila, že v kontextu restrukturalizace není volné uvážení při rozhodování o kompenzaci ztrát, tzv. diskreční kompenzace ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), ze strany přijímajících bank v zájmu zajištění výplaty dividend a kupónů za nesplacený podřízený dluh v zásadě slučitelné s cílem sdílení nákladů. Komise podotýká, že vyplácení kupónů nedodrželo tuto zásadu a mělo by být vyrovnáno důkladnější restrukturalizací (55).
(242)
Komise se domnívá, že rozsáhlá restrukturalizace banky může být k vyrovnání nedostatečného sdílení zátěže dostatečná.
(243)
Jelikož je však banka nyní prodávána, je zákaz týkající se vyplácení kupónů do 31. prosince 2016 nezbytný k zajištění minimální úrovně sdílení zátěže ze strany držitelů kapitálu banky.
(244)
V tomto ohledu bere Komise na vědomí závazek Portugalska, že s cílem přispět k restrukturalizaci společnosti BPN neuplatní společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko do 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu, který společnost BPN vydala přede dnem prodeje.
(245)
Komise podotýká, že protiplnění za každé z opatření podpory, která jsou uvedena v 182. až 185. bodě odůvodnění, a zejména za záruky, kapitálový vklad a převod aktiv na jednotky pro speciální účel, není v souladu s příslušnými sděleními Komise.
(246)
Za státní záruky byla stanovena cena ve výši 20 základních bodů, což je podstatně méně, než je úroveň vyplývající z použití pravidel Komise pro protiplnění za státní záruky za závazky vydané finančními institucemi.
(247)
U kapitálového vkladu do společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k němuž došlo v únoru 2012, jednoznačně neexistuje protiplnění, které by bylo v souladu se sdělením o rekapitalizaci. Portugalské orgány ve skutečnosti za vložený kapitál žádné protiplnění neočekávají. Kapitál byl vložen s cílem umožnit prodej banky za zápornou cenu.
(248)
Pokud jde o převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu, ačkoli Komise teoreticky uznává, že převod aktiv na tři jednotky pro speciální účel má ochránit životaschopnost společnosti BPN a umožnit její prodej, převod za účetní hodnotu představuje státní podporu, která není v souladu s hlavními požadavky sdělení o znehodnocených aktivech. Převod se zejména uskutečnil za účetní hodnotu, která byla značně vyšší než reálná ekonomická hodnota, a nepředpokládá se žádné protiplnění pro stát. Ve sdělení o znehodnocených aktivech se uznává, že případný nesoulad s jeho hlavními kritérii, včetně kritérií týkajících se stanovení ceny, může vyrovnat důkladná restrukturalizace. Existence důkladné restrukturalizace společnosti BPN je tudíž prvkem, který by mohl Komisi dovolit konstatovat, že opatření je se sdělením o znehodnocených aktivech slučitelné. Převod aktiv na jednotky pro speciální účel by se proto mohl posoudit společně se zbytkem opatření ve prospěch společnosti BPN a jako součást rozsáhlé restrukturalizace.
(249)
V bodě 25 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že každá odchylka od přiměřeného sdílení nákladů ex ante, k jejímuž udělení mohlo výjimečně dojít v záchranné fázi z důvodů finanční stability, by měla být kompenzována v pozdější fázi restrukturalizace, například formou ustanovení o zpětném získání (tzv. claw-back clauses) a/nebo prostřednictvím rozsáhlejší restrukturalizace, jež bude zahrnovat dodatečná opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(250)
Komise se domnívá, že restrukturalizace společnosti BPN je dostatečně rozsáhlá. Za prvé podotýká, že banka je malá. V důsledku restrukturalizace společnost BPN zanikne jako nezávislá banka. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před jejím zestátněním. Činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly natrvalo ukončeny.
(251)
Komise proto může vyvodit závěr, že vzhledem k rozsáhlé restrukturalizaci společnosti BPN je sdílení zátěže přiměřené.
6.3.3 Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(252)
Pokud jde o opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, ve sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že povaha a forma takových opatření bude záležet na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a rovněž na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.
(253)
Ačkoli je výše podpory, kterou obdržela společnost BPN, značná, je nutno vzít v úvahu omezenou velikost této společnosti. Jak je uvedeno v bodě 32 sdělení o restrukturalizaci, Komise bude analyzovat pravděpodobné dopady podpory na trhy, na kterých přijímající banka po restrukturalizaci působí. V prvé řadě bude po obnovení životaschopnosti banky přezkoumána její velikost a relativní význam na příslušném trhu či trzích.
(254)
Komise v této souvislosti podotýká, že společnost BPN již nebude stejným hospodářským subjektem jako před zásahem státu (56). Společnost byla zestátněna a prošla důkladnou restrukturalizací. Na trhu bude proto soutěžit mnohem menší banka.
(255)
Podle velikosti bilanční sumy na konci roku 2008 byla společnost BPN sedmou největší finanční institucí v Portugalsku. Od zestátnění se její velikost zmenšila, zejména v důsledku odlivu vkladů. V polovině roku 2011 zaujímala 12. místo s podílem na trhu u vkladů i úvěrů nižším než 1 %. Vklady a úvěry se v období 2008-2011snížily téměř o polovinu.
(256)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Portugalsko za prvé uvedlo, že již před zestátněním měla společnost BPN podíl na trhu ve výši přibližně [1-2] %. Za druhé, po zestátnění byla společnost BPN významně restrukturalizována a její velikost se dále zmenšovala. Za třetí, i po integraci se společností BIC bude mít nový integrovaný subjekt podíl na trhu v Portugalsku nižší než [ 1] %, jelikož podíl společnosti BPN na trhu v současnosti činí přibližně [ 1] % u úvěrů pro zákazníky i u vkladů a podíl společnosti BIC na trhu je v řádu [ 1] % u úvěrů a [ 1] % u vkladů.
(257)
Komise rovněž podotýká, že prodej bankovní činnosti prostřednictvím nabídkového řízení soutěžitelům umožnil získat značku a podnikání společnosti BPN, což omezuje narušení hospodářské soutěže.
(258)
Komise nahlíží příznivě rovněž na dividendovou politiku, jak je popsána v písmeně m) 56. bodu odůvodnění.
(259)
V bodě 44 sdělení o restrukturalizaci je rovněž stanoveno, že by banky neměly uvádět státní podporu jako konkurenční výhodu při uvádění svých finančních nabídek na trh. Komise hodnotí kladně závazek Portugalska, že společnost BIC nebude ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
(260)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, pokud jde o to, zda byla plánovaná opatření dostatečná, vezme-li se v úvahu značná výše podpory a skutečnost, že ve prospěch společnosti BPN byla provedena opatření týkající se rekapitalizace, záruk a záchrany znehodnocených aktiv, za něž nebylo poskytnuto žádné protiplnění v souladu s požadavky příslušných sdělení.
(261)
Komise zejména podotýká, že banka bude působit na trhu s počátečním poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, což zdaleka přesahuje minimální úroveň ve výši 9 % požadovanou na konci roku 2011 a 10 % na konci roku 2012.
(262)
Společnost BIC mimoto požadovala právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, které nejsou spláceny nejméně […] dnů (do výše […] % celkové nominální hodnoty úvěrového portfolia). Požadovala rovněž zachování podpory likvidity poskytované společností CGD ve dvou formách. První z nich je zachování úvěrové linky pro program obchodních cenných papírů ve výši [150-500] milionů EUR se státní zárukou po dobu tří let a závazek společnosti CGD zachovat podmínky úvěrové linky do […]. Druhou je nová úvěrová linka ve výši [150-350] milionů EUR, kterou má společnost CGD poskytnout jako náhradu za pokles vkladů pod 1,8 miliardy EUR, s protiplněním ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(263)
To by mělo zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužil státní podporu k růstu na úkor konkurentů a aby bylo náležitě omezeno narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.
(264)
Vzhledem k napjaté situaci na trhu a přísným podmínkám, které Portugalsko uložilo bankovnímu sektoru v důsledku událostí, jež vedly k podpisu memoranda o porozumění, se Komise domnívá, že tyto úvěrové linky na likviditu by významně ovlivnily rozsah, v jakém bude moci subjekt vzniklý spojením soutěžit na trhu s ostatními účastníky, kteří státní podporu neobdrželi.
(265)
Státní podporu lze proto prohlásit za slučitelnou pouze tehdy, pokud jsou zavedena dostatečná opatření, která zajišťují, aby státní podpora nebyla využita na úkor konkurentů, z nichž někteří podobnou veřejnou podporu neobdrželi. Pro banky, které obdržely veřejnou podporu, a banky, které takovouto podporu neobdržely, by měly i nadále platit rovné podmínky. Státní podpora by neměla oslabit pobídky těch subjektů, které neobdržely podporu, k soutěži, investicím a inovacím, ani vytvářet překážky vstupu, jež by mohly narušovat přeshraniční činnost.
(266)
Je nutné zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužíval konkurenční výhodu vyplývající z přesunu rizika likvidity na stát a z poskytnutí kapitálu.
(267)
Komise se za prvé domnívá, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže vyplývajícího ze skutečnosti, že banka bude mít kapitál přesahující minimální požadavek (viz 261. bod odůvodnění), by mělo být snížení rizikově vážených aktiv v souvislosti s vrácením půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu. Závazek Portugalska ohledně maximální výše kapitálu ve společnosti BPN je proto nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(268)
Komise se za druhé domnívá, že by doba trvání úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR spojené s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN měla být omezena na dobu […] let. Protiplnění za druhou úvěrovou linku na likviditu by se navíc mělo přiblížit tržním podmínkám a být stanoveno se sazbou Euribor +[…] základních bodů. Portugalsko by si současně mělo do dne 31. prosince 2016 před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádat předběžný souhlas Komise, aby bylo zajištěno, že se tato omezení nebudou obcházet. V této souvislosti bere Komise na vědomí závazky Portugalska ohledně úvěrových linek na likviditu; tyto závazky jsou nezbytné k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(269)
Sdělení o restrukturalizaci za třetí spojuje s narušením hospodářské soutěže také zákaz akvizic. V bodech 39 a 40 sdělení je objasněno, že „státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podobnou veřejnou podporu nedostávají“, a že „banky by neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků“. Komise vítá závazek Portugalska uvedený v 236. bodě odůvodnění, že bude do dne 31. prosince 2016 vymáhat zákaz akvizic.
(270)
Nárok společnosti BIC vrátit státu nesplácené půjčky by měl skončit ke dni […], a nikoli […] měsíců ode dne prodeje. Komise má za to, že společnost BIC měla možnost přezkoumat půjčky společnosti BPN v době od zahájení nabídkového řízení, a zejména po podepsání rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Mimoto již bylo úvěrové portfolio dvakrát vyčištěno: převodem nejhorších půjček na jednotky pro speciální účel v prosinci 2010 a následně tím, že společnost BIC jako kupující požadovala právo vrátit státu dodatečné částky půjček, aby bylo dosaženo poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %.
(271)
Komise podotýká, že další možnost vrácení poskytuje společnosti BIC ochranu před rizikem zhoršení ekonomické situace. Jakékoli následné „nesplácení“ by se vší pravděpodobností odráželo zhoršení ekonomické situace, a ovlivnilo tudíž nepříznivě celý bankovní sektor. Nárok společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu narušuje hospodářskou soutěž, jelikož ostatní banky tuto možnost mít nebudou. Lhůta pro vrácení by proto měla být zkrácena maximálně do […]. V této souvislosti Komise vítá závazek Portugalska, že lhůtu stanovenou na […] dodrží.
6.3.4 Závěr
(272)
Budou-li náležitě provedeny veškeré závazky popsané v oddíle 5.2, poskytuje plán restrukturalizace z ledna 2012 dostatečné důkazy, že je obnovena dlouhodobá životaschopnost subjektu vzniklého spojením, že je dosaženo dostatečného sdílení zátěže a že byla přijata přiměřená opatření k omezení neoprávněného narušení hospodářské soutěže. Komise proto může prohlásit, že plán restrukturalizace z ledna 2012 je v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
6.3.5 Monitorování
(273)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci se uvádí, že aby bylo možno ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou zapotřebí pravidelné podrobné zprávy podávané členským státem. Portugalsko by proto mělo předkládat Komisi takovéto zprávy co šest měsíců počínaje datem tohoto rozhodnutí.
7. Závěr
(274)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo protiprávně státní podporu uvedenou v oddíle 6.1.2 „Vyčíslení státní podpory“ v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tuto podporu spolu s ostatními opatřeními podpory posuzovanými v tomto rozhodnutí však lze považovat za slučitelnou, budou-li dodrženy závazky popsané v oddíle 5.2,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Portugalsko, představují státní podporu:
a)
půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním;
b)
půjčky a úvěrové linky na likviditu poskytnuté společností CGD společnosti BPN po zestátnění a před uskutečněním prodeje, a to s výslovnou státní zárukou, či bez takovéto záruky;
c)
převod aktiv ze společnosti BPN na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu před uskutečněním prodeje a posléze;
d)
navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012;
e)
úvěrové linky na likviditu, které má společnost CGD poskytnout subjektu vzniklému spojením, jak požaduje společnost BIC;
f)
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nad […] základních bodů na stát, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl a
g)
převod nákladů spojených se soudními spory na stát.
2. Opatření podpory stanovená v odstavci 1 jsou ve světle závazků uvedených v oddíle 5.2 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Portugalsko Komisi informace o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Portugalsko mimoto předkládá podrobné zprávy o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím, a to počínaje uplynutím šesti měsíců od data tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 27. března 2012.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 27 marzo 2012
riguardante la misura SA. 26909 (2011/C) cui il Portogallo ha dato esecuzione per la ristrutturazione di Banco Português de Negócios (BPN)
[notificata con il numero C(2012) 2043]
(Il testo in lingua portoghese è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2012/660/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare l’articolo 108, paragrafo 2, primo comma,
dopo aver invitato gli interessati a presentare le loro osservazioni (1) a norma dell’articolo 108, paragrafo 2, del trattato e tenuto conto di tali osservazioni,
considerando quanto segue:
1. Procedimento
(1)
Il 2 novembre 2008 il governo portoghese ha approvato un disegno di legge relativo alla nazionalizzazione delle azioni rappresentative del capitale sociale di Banco Português de Negócios, S.A. (in appresso “BPN” o “la banca”). La legge è stata pubblicata l’11 novembre 2008 come legge n. 62-A/2008 (in appresso “la legge di nazionalizzazione”). BPN è stata nazionalizzata il 12 novembre a prezzo nullo.
(2)
Il 5 novembre 2008 le autorità portoghesi hanno informato la Commissione dell’approvazione del disegno di legge da parte del governo portoghese. L’11 e il 13 novembre 2008 hanno informato la Commissione della pubblicazione della legge di nazionalizzazione.
(3)
La Commissione ha immediatamente richiesto ulteriori informazioni riguardo a eventuali misure di aiuto di Stato da concedere a BPN nell’ambito della procedura di nazionalizzazione e la presentazione di un piano di ristrutturazione per BPN.
(4)
Il Portogallo non aveva preventivamente notificato le misure concesse a BPN dallo Stato. Ha informato la Commissione di tali misure solo con notevole ritardo e dopo essere stato ripetutamente invitato a farlo.
(5)
In questo contesto, il 14 novembre 2008 la Commissione ha richiesto informazioni riguardo alle misure di aiuto di Stato specifiche concesse a BPN e un piano di ristrutturazione. Il 5 gennaio nonché il 23 e il 29 aprile 2009 la Commissione ha inviato i solleciti del caso.
(6)
Le autorità portoghesi hanno risposto alle richieste di informazioni l’8 gennaio, il 28 aprile e il 23 giugno 2009, senza fornire informazioni sulle misure di aiuto di Stato specifiche a favore di BPN o un piano di ristrutturazione. Nella loro lettera del 23 giugno 2009, le autorità portoghesi hanno precisato che stavano valutando la possibilità di segregare le attività di BPN e di vendere la banca.
(7)
La Commissione ha ribadito le sue richieste di informazioni il 17 luglio, il 4 e 14 settembre e il 30 novembre 2009 nonché il 5 febbraio e il 16 marzo 2010.
(8)
Le autorità portoghesi hanno risposto il 14 agosto 2009, precisando che BPN avrebbe dovuto emettere commercial paper per un totale di 2 miliardi di EUR e Caixa Geral de Depósitos (“CGD”) avrebbe dovuto sottoscriverli con una garanzia di Stato. A loro avviso, la garanzia derivava direttamente dalla legge di nazionalizzazione e pertanto non poteva costituire un aiuto di Stato. Il 12 ottobre 2009 le autorità portoghesi hanno inviato ulteriori informazioni sull’intervento di CGD e dello Stato. Hanno presentato altre informazioni il 21 novembre 2009, il 17 e 18 febbraio e il 31 marzo 2010.
(9)
In seguito a un riunione svoltasi con le autorità portoghesi il 16 giugno 2010, il 12 agosto 2010 la Commissione ha chiesto di nuovo alle autorità portoghesi, tra l’altro, di presentare immediatamente il piano di ristrutturazione per BPN. Non è stato fornito alcun piano e pertanto il 31 agosto 2010 la Commissione ha inviato un sollecito ufficiale ai sensi dell’articolo 5, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell’articolo 93 del trattato CE (che è diventato l’articolo 108 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea) (2).
(10)
Il 14 settembre 2010 le autorità portoghesi hanno inviato un documento intitolato “Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” (in appresso “il memorandum del 14 settembre 2010”) che presentava il piano di ristrutturazione di BPN e i principali elementi del processo di privatizzazione.
(11)
Poiché è risultato che nel memorandum del 14 settembre 2010 mancavano ancora alcune informazioni, il 29 settembre 2010 la Commissione ha inviato una lettera di richiesta di ulteriori informazioni alle autorità portoghesi. Con e-mail del 15 novembre 2010, le autorità portoghesi hanno chiesto una proroga del termine per la risposta, che è stata concessa dalla Commissione con lettera del 18 novembre 2010. Le autorità portoghesi hanno fornito ulteriori chiarimenti con lettera del 26 novembre 2010 e con e-mail del 25 gennaio 2011.
(12)
Il 16 febbraio 2011 la Commissione ha richiesto chiarimenti in merito ad alcuni punti e ha richiesto ulteriori dati. Le autorità portoghesi hanno risposto il 16 marzo 2011.
(13)
Nel contesto delle riunioni che hanno preceduto la firma, avvenuta il 17 maggio 2011, del memorandum d’intesa (3) tra il Portogallo, da un lato, e il Fondo monetario internazionale, la Banca centrale europea e la Commissione europea, dall’altro lato, il 27 aprile 2011 la Commissione ha incontrato i dirigenti di BPN. Il memorandum d’intesa prevedeva la vendita di BPN entro la fine di luglio 2011. Il 20 maggio 2011, la Commissione ha pertanto inviato richieste di informazioni sulla ristrutturazione della banca e sul processo di vendita previsto. Poiché le autorità portoghesi non hanno fornito alcuna risposta, l’8 luglio 2011 è stato inviato un sollecito, unitamente a un’altra richiesta di informazioni in seguito a notizie comparse sugli organi di stampa riguardo alla concessione di ulteriori risorse statali a BPN tramite una garanzia di Stato. Il 5 agosto 2011 le autorità portoghesi hanno fornito un quadro generale del processo di privatizzazione.
(14)
Il 10 agosto 2011 la Commissione ha incontrato le autorità portoghesi. Le autorità portoghesi hanno fornito ulteriori informazioni alla Commissione durante l’incontro e quindi il 28 agosto 2011. La Commissione ha ricevuto altre informazioni il 14 settembre e il 14 ottobre 2011.
(15)
Con decisione del 24 ottobre 2011 (in appresso “la decisione del 24 ottobre 2011”), la Commissione ha avviato il procedimento di cui all’articolo 108, paragrafo 2, del trattato con il numero SA.26909 relativamente a un presunto aiuto a favore di BPN e Banco BIC Português S.A. (in appresso “BIC”) (4).
(16)
La decisione del 24 ottobre 2011 è stata pubblicata il 20 dicembre 2011. Non sono state ricevute osservazioni di terzi entro il termine di un mese.
(17)
Il 9 dicembre 2011 il Portogallo ha presentato alla Commissione l’accordo quadro concluso tra BIC e le autorità portoghesi lo stesso giorno (in appresso “l’accordo quadro”).
(18)
Il 20 gennaio 2012 il Portogallo ha trasmesso la sua risposta alle osservazioni contenute nella decisione del 24 ottobre 2011. Nella stessa data, le autorità portoghesi hanno anche fornito ulteriori informazioni, fra cui un nuovo piano di ristrutturazione per BPN (in appresso il “piano di ristrutturazione di gennaio 2012”) e una risposta ad altre domande formulate dalla Commissione il 21 dicembre 2011 riguardo all’accordo quadro. Il 3 febbraio 2012 tali informazioni sono state integrate con un piano aziendale e di redditività che era stato preparato da BIC e che ai fini della presente decisione viene considerato parte integrante del piano di ristrutturazione di gennaio 2012. Ulteriori informazioni sono state fornite il 10, il 17 e il 23 febbraio 2012, in risposta ad altre domande rivolte dalla Commissione alle autorità portoghesi l’8, il 14 e il 17 febbraio 2012. Il 16 marzo 2012 il Portogallo ha fornito una serie di impegni alla Commissione.
(19)
Durante il procedimento, hanno avuto luogo numerosi scambi di informazioni, teleconferenze e riunioni tra lo Stato portoghese, BPN e la Commissione.
2. Descrizione dei beneficiari e delle misure
2.1 Il beneficiario e le sue difficoltà
(20)
BPN è un’istituzione finanziaria con sede in Portogallo che offre un’ampia serie di servizi bancari. È stata nazionalizzata l’11 novembre 2008 quando aveva una rete di 213 controllate (di cui 4 erano situate in Francia), circa 2 200 dipendenti e attività totali pari a 6,6 miliardi di EUR, corrispondenti a circa il 2 % delle attività totali del settore bancario al dettaglio portoghese.
(21)
Secondo le autorità portoghesi (5), BPN aveva problemi di liquidità dall’estate del 2008 e il 18 luglio 2008 era stata declassata dall’agenzia di rating Moody’s da Baa1 a Baa3 (6). Sebbene alla fine di agosto BPN avesse una liquidità positiva di 316 milioni di EUR, al 22 ottobre 2008 presentava una liquidità estremamente negativa di 831 milioni di EUR e il suo conto di deposito presso la Banca del Portogallo (“BdP”) era lungi dagli importi medi che avrebbe dovuto mantenere per essere conforme ai limiti stabiliti per legge. In tale fase, nell’ottobre 2008 sono state intraprese varie iniziative per consentire alla banca di superare le sue difficoltà di liquidità e per evitare il rischio di inadempimento, in particolare attraverso la concessione di un aiuto di tesoreria specifico sotto forma di prestiti e mediante altre operazioni da parte di BdP e di CGD di proprietà dello Stato (7).
(22)
Tenuto conto del volume delle perdite accumulate da BPN, le autorità portoghesi non ritenevano fattibile un ulteriore aiuto di tesoreria, alla luce del rischio elevato al quale [BdP e CGD] sarebbero state esposte (8). Gli azionisti di BPN avevano presentato un piano, tuttavia il governo, sulla base di un parere espresso da BdP il 30 ottobre 2008, non lo aveva ritenuto fattibile. Poiché BPN non era più conforme ai requisiti di solvibilità a causa del livello elevato di svalutazioni (9), il governo ha proposto al Parlamento la nazionalizzazione di BPN a prezzo nullo (10). La proposta è stata approvata l’11 novembre 2008 con la legge 62-A/2008 (in appresso “la legge di nazionalizzazione”).
(23)
Secondo le autorità portoghesi, le svalutazioni derivavano da irregolarità e pratiche illegali rilevate dalla BdP e da revisioni esterne condotte nel giugno 2008 e successivamente descritte in una relazione della BdP del 2009 come comportamento fraudolento, persistente e deliberato, intrapreso ai massimi livelli della direzione del gruppo (11). Tali pratiche hanno comportato l’avvio di indagini e di vari procedimenti amministrativi di infrazione (“processos de contra-ordenação”) e la presentazione di una denuncia alla procura della Repubblica.
(24)
In base alla legge di nazionalizzazione, a CGD è stato affidato il compito di gestire BPN, di nominare i membri degli organi direttivi di BPN e di fissare gli obiettivi di gestione di BPN entro 60 giorni dalla data della nazionalizzazione. Inoltre, la legge di nazionalizzazione contiene anche una disposizione secondo cui qualsiasi misura di aiuto creditizio o di sostegno alla liquidità (“liquidity assistance”) adottata da CGD “a favore di BPN nel contesto della nazionalizzazione o in sostituzione dello Stato (…) beneficia di una garanzia di Stato” (12).
2.2 Le misure di sostegno finanziario prima della nazionalizzazione
(25)
Prima di essere nazionalizzata nel novembre 2008, BPN aveva già beneficiato di alcune misure di sostegno finanziario descritte dalle autorità portoghesi come “misure straordinarie di sostegno alla liquidità” (13). Il 17 febbraio 2010 le autorità portoghesi hanno informato la Commissione che nel periodo fino al 30 ottobre 2008 BPN aveva ottenuto misure straordinarie di sostegno alla liquidità da CGD e da BdP per un importo totale di 501,6 milioni di EUR, costituite da quattro prestiti concessi a BPN da CGD per un importo totale di 315 milioni di EUR (14) e da liquidità di emergenza (ELA) fornita nell’ottobre 2008 da BdP per un importo totale di 186,6 milioni di EUR (15).
(26)
Sebbene la BdP sia stata rimborsata dopo la nazionalizzazione, i quattro prestiti concessi da CGD sono stati rimborsati soltanto il 9 marzo 2009, con l’emissione del primo commercial paper da parte di BPN.
2.3 Le misure di sostegno finanziario dopo la nazionalizzazione
(27)
Nel marzo 2009 BPN ha emesso commercial paper con la sottoscrizione garantita da parte di CGD e una garanzia di Stato per un importo totale di 2 miliardi di EUR. La Commissione è stata informata di tali garanzie di Stato soltanto il 14 agosto 2009.
(28)
Con lettera del 17 febbraio 2010, le autorità portoghesi hanno anche precisato che il 27 ottobre 2009 CGD era stata autorizzata a sottoscrivere un altro miliardo di EUR di commercial paper con una garanzia di Stato. Successivamente, con e-mail del 14 giugno 2010, la Commissione è stata anche informata che l’importo totale delle garanzie di Stato su commercial paper emessi da BPN e sottoscritti da CGD era aumentato a 4 miliardi di EUR, in quanto nell’aprile 2010 era stata organizzata e sottoscritta da CGD una terza emissione di commercial paper da parte di BPN per un importo totale di 1 miliardo di EUR.
(29)
In questo contesto, va sottolineato che dalla sua nazionalizzazione avvenuta nel novembre 2008 e fino a giugno 2011, BPN aveva fatto costantemente ricorso ad agevolazioni di credito sui mercati monetari concesse da CGD. Al 28 febbraio 2009 l’importo totale dovuto da BPN a CGD nell’ambito di tali strumenti a breve termine era pari a circa 2,2 miliardi di EUR. Secondo i dati forniti dalle autorità portoghesi, tale importo era stato ridotto con l’emissione dei commercial paper cui si fa riferimento nei paragrafi (27) e (28) (16).
(30)
Nel giugno 2011 l’esposizione di BPN nei confronti di CGD in strumenti del mercato monetario era pari a circa 1 miliardo di EUR. Sebbene il finanziamento venisse effettuato quotidianamente, secondo le autorità portoghesi aveva un carattere strutturale con un orizzonte temporale più lungo (17) ed era anche stato sostituito dal quarto, e ultimo, commercial paper emesso nel giugno 2011, con l’avvio di due emissioni di 500 milioni di EUR ciascuna.
(31)
In base ai dati forniti dalle autorità portoghesi il 3 febbraio 2012, l’importo totale ancora dovuto da BPN a CGD (a parte i commercial paper emessi) era pari a 433,7 milioni di EUR il 31 dicembre 2011 e a 232 milioni di EUR il 31 gennaio 2012.
Tabella 1
quadro generale della liquidità ottenuta da BPN da parte di CGD, al 31 dicembre 2011
Con garanzia di Stato esplicita
Prestiti di CGD
(senza garanzia di Stato esplicita)
Totale
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Società a destinazione specifica (società veicolo) (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Totale
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Fonte: autorità portoghesi
(32)
Va sottolineato che ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, della legge di nazionalizzazione, tutte le linee di credito o di liquidità offerte da CGD a BPN nel contesto della nazionalizzazione devono essere garantite dallo Stato portoghese.
(33)
Risulta pertanto chiaramente che tutti gli importi indicati nella tabella 1 sopra riportata hanno beneficiato di una garanzia di Stato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, della legge di nazionalizzazione e di varie ordinanze emanate dal segretario di Stato del Tesoro e delle Finanze. La remunerazione per le garanzie di Stato è stata fissata in misura pari allo 0,2 % annuo.
2.4 La ristrutturazione di BPN
(34)
Il 16 settembre 2010 le autorità portoghesi hanno inviato alla Commissione un piano di ristrutturazione iniziale del 13 settembre 2010 (in appresso “il piano di ristrutturazione del 2010”).
(35)
In tale piano, le autorità portoghesi spiegavano la loro intenzione di scindere BPN in una “banca buona” e in una “banca cattiva” e quindi di tentare di vendere la “banca buona”.
(36)
Lo Stato voleva procedere mediante una procedura di gara d’appalto aperta alla vendita della “banca buona”, BPN S.A., che avrebbe dovuto essere esclusivamente una banca al dettaglio. Tale procedura avrebbe dovuto essere condotta sulla base di un invito a manifestare interesse, per il quale il 16 agosto 2010 le autorità portoghesi hanno approvato il capitolato d’appalto (“Caderno de Encargos”) (19).
(37)
Nell’ambito del piano di ristrutturazione del 2010, determinate attività e passività di BPN sarebbero state escluse dall’ambito della riprivatizzazione e trasferite a tre nuove società veicolo (Special Purpose Vehicles - SVP), ossia Parvalorem, Parups e Parparticipadas. Le SVP sarebbero rimaste inizialmente nell’ambito di BPN e dopo la vendita sarebbero state trasferite allo Stato. Prestiti e crediti sarebbero stati trasferiti a Parvalorem, gli immobili e i fondi di investimento a Parups, e controllate a Parparticipadas. Secondo la valutazione delle autorità portoghesi, l’importo totale delle attività da trasferire alle SVP era pari a 3 885 milioni di EUR, con il trasferimento di 2 507 milioni di EUR a Parvalorem, 1 228 milioni di EUR a Parups e 150 milioni di EUR a Parparticipadas.
(38)
I prestiti sono stati trasferiti al valore nominale; le quote di fondi, i valori mobiliari e gli immobili sarebbero stati trasferiti al prezzo di acquisto e le imprese di proprietà di BPN al loro valore contabile. Le autorità portoghesi ritenevano che le svalutazioni complessive al dicembre 2010 fossero pari a 1 798 milioni di EUR, suddivise nel seguente modo: i) prestiti: 1 474 milioni di EUR; ii) immobili: 16 milioni di EUR; iii) quote di fondi: 247 milioni di EUR; iv) valori mobiliari: 61 milioni di EUR. In base alle informazioni fornite dalle autorità portoghesi il 20 gennaio 2012, tali attività sono state trasferite alle SVP il 23 e il 30 dicembre 2010 (20). Le SVP sono tuttavia rimaste nell’ambito di BPN fino al 15 febbraio 2012, quando sono state separate da BPN e trasferite a un’altra impresa controllata dallo Stato.
(39)
Secondo le autorità portoghesi, il trasferimento di attività alle SVP è stato effettuato sulla base di criteri oggettivi, tenendo conto del volume delle svalutazioni e del fatto che alcune attività non erano essenziali per BPN dopo la nazionalizzazione (credito al consumo, banca di investimento, gestione patrimoniale, gestione di fondi di investimento, attività assicurative e internazionali). BPN avrebbe dovuto riposizionarsi come banca al dettaglio con una ridotta esposizione alle incertezze dei finanziamenti all’ingrosso.
(40)
Le SPV hanno finanziato l’acquisizione delle attività mediante due linee di finanziamento per un importo di 3 895 milioni di EUR, consistenti in obbligazioni con una garanzia di Stato per 3 100 milioni di EUR acquisite da CGD e prestiti di CGD con attività ipotecate per un valore aggregato di 795 milioni di EUR. I proventi della vendita delle attività alle SPV hanno consentito a BPN di rimborsare 3 900 milioni di EUR dei finanziamenti ottenuti da CGD - 3,6 miliardi di EUR dei 4 miliardi di EUR iniziali del commercial paper (con la conseguenza che BPN non avrebbe pagato un importo di 400 milioni di EUR del commercial paper garantiti dallo Stato), e 300 milioni di EUR di prestiti a breve termine del mercato monetario.
(41)
In seguito al trasferimento di attività, il bilancio di BPN è stato ridotto di circa il 30 %.
(42)
In base alle informazioni ricevute dalle autorità portoghesi, per consentire a BPN di conformarsi ai requisiti giuridici e regolamentari (ossia per raggiungere il coefficiente di capitale di base di classe 1 del 9 % richiesto per il 2011 (21)), e tenuto conto che il capitale proprio di BPN sarebbe stato ancora negativo dopo il trasferimento di attività alle SPV, lo Stato avrebbe dovuto ricapitalizzare BPN di circa 417 milioni di EUR (22).
(43)
Il prezzo di base stabilito per BPN (che escludeva le attività da trasferire alle SPV) nel bando di gara pubblicato dal Portogallo è stato fissato in misura pari a 171,1 milioni di EUR sulla base delle valutazioni della società di consulenza esterna Deloitte ([…] (23) milioni di EUR) e da Deutsche Bank ([…] milioni di EUR). Nel frattempo, la nuova dirigenza di CGD di BPN aveva avviato un processo di ristrutturazione per la banca. I costi operativi sono stati ridotti del [1-10]% da dicembre 2008 a dicembre 2010; l’attività di BPN è stata ridotta allo scopo di ottenere una banca esclusivamente concentrata sui servizi bancari commerciali al dettaglio. La riduzione dell’attività è dipesa in parte dalla diminuzione dei depositi conseguente alla nazionalizzazione, ma anche dal trasferimento di attività alle tre SPV. Le misure adottate hanno ridotto le perdite nel 2010 a [50-150] milioni di EUR, rispetto a [150-250] milioni di EUR nel 2009. Dall’inizio del 2009, nel tentativo di migliorare l’immagine e la gamma di prodotti della banca, la nuova dirigenza ha deciso di lanciare […] nuovi prodotti e campagne. La nuova dirigenza ha anche attuato misure per migliorare i sistemi di gestione dei rischi e di controllo interno.
(44)
Non si è presentata alcuna parte interessata in risposta ai primi due inviti alla privatizzazione del 30 settembre e del 30 novembre 2010.
(45)
In seguito al fallimento della procedura di aggiudicazione della gara d’appalto, nel gennaio 2011 il Portogallo ha comunicato la sua intenzione di ristrutturare BPN, rendendola più indipendente da CGD con la nomina di un nuovo consiglio di amministrazione, indipendente da CGD. Il suo obiettivo era anche accelerare il recupero operativo di BPN, ridefinendo l’identità aziendale e del marchio della banca e rafforzando il piano di recupero attraverso una riduzione dei costi e il potenziamento delle dinamiche commerciali. Tuttavia, nonostante varie richieste, alla Commissione non è stato fornito un piano di ristrutturazione aggiornato.
(46)
Nel memorandum d’intesa del 17 maggio 2011, il governo si è assunto l’impegno di avviare un nuovo processo di privatizzazione.
(47)
Nel memorandum d’intesa, le autorità portoghesi si sono impegnate ad avviare un processo per la vendita accelerata di Banco Português de Negócios (BPN) senza un prezzo minimo. A tale scopo, alla Commissione europea è stato presentato un nuovo piano per ottenere l’autorizzazione a titolo delle norme sulla concorrenza. L’obiettivo era trovare un acquirente entro la fine di luglio 2011. Per facilitare la vendita, le tre società veicolo esistenti che detenevano le sue attività non redditizie e non essenziali sono state separate da BPN, e nell’ambito dei negoziati con gli acquirenti potenziali poteva essere trasferito un maggiore volume di attività alle società veicolo. BPN sta anche avviando un altro programma di misure di riduzione dei costi più ambiziose allo scopo di aumentare la propria attrattività per gli investitori. Dopo aver trovato una soluzione, i diritti garantiti dallo Stato di CGD su BPN e tutte le relative società veicolo saranno rilevati dallo Stato in base a un calendario da definire in tale momento (24).
(48)
All’inizio di maggio 2011 è stato effettuato un terzo tentativo di privatizzazione senza un prezzo minimo per trovare un acquirente per BPN entro il 31 luglio 2011, come concordato nel memorandum d’intesa.
(49)
Si è svolta una procedura di gara d’appalto durante la quale sono stati stabiliti contatti con gli acquirenti potenziali interessati. È stata anche realizzata una sintesi delle opportunità di investimento, secondo la quale le parti interessate dovevano presentare un’offerta per il 100 % delle azioni di BPN, potendo tuttavia chiedere l’eliminazione di ulteriori attività e passività dal bilancio di BPN. Potevano anche richiedere scenari di ricapitalizzazione più elevata. È stato concluso un memorandum per disciplinare le norme della procedura tra BPN e gli offerenti potenziali per consentire loro di entrare in una sala dati, istituita il 15 giugno 2011 per cinque settimane.
(50)
Entro il 20 luglio 2011 sono state presentate quattro offerte vincolanti, che sono state analizzate dai consigli di amministrazione di CGD e di BPN, che hanno fornito il loro parere all’azionista, ossia lo Stato, entro il 25 luglio 2011.
(51)
Tre dei quattro offerenti che hanno presentato offerte vincolanti sono stati scartati. Secondo le autorità portoghesi, due offerenti (Montepio e Aníbal Ribeiro) non erano conformi ai requisiti del memorandum concluso con BPN (25). Montepio non aveva presentato un’offerta per l’acquisizione delle azioni di BPN, ma solo per determinate attività e passività, mentre Aníbal Ribeiro non aveva fornito prove sufficienti di disporre di capacità gestionali e finanziarie per amministrare una banca. La terza offerta, di NEI (26), era conforme ai requisiti del memorandum, tuttavia non esistevano prove sufficienti delle sue capacità di amministrare una banca e della sua capacità finanziaria di farsi carico del futuro fabbisogno di capitale di BPN.
(52)
Sulla base dell’unica offerta valida presentata nell’ambito della procedura di gara d’appalto, ossia quella avanzata da BIC il 20 luglio 2011 (in appresso “l’offerta di BIC del 20 luglio 2011”), il 31 luglio 2011 il governo ha deciso di continuare a negoziare esclusivamente con BIC.
(53)
BIC è stata autorizzata dalla BdP a esercitare attività bancarie commerciali il 9 ottobre 2007 e ha iniziato effettivamente la sua attività in Portogallo nel maggio 2008, essendo attiva principalmente nel settore dei servizi bancari alle imprese e dei servizi bancari ai privati. I principali azionisti di BIC sono un gruppo di investitori dell’Angola, e comprendono azionisti portoghesi come ad esempio Amorim Projectos SGPS, SA (che ha una quota del 25 %). A dicembre 2010 aveva un fatturato di 389 milioni di EUR, con attività totali di 1 miliardo di EUR, e al 31 marzo 2011 aveva un capitale di 32 milioni di EUR e 7 controllate. Secondo le informazioni fornite dal Portogallo, la quota di mercato di BIC nei segmenti di mercato in cui è attiva è inferiore all’1 % (27).
(54)
Secondo le informazioni fornite dalle autorità portoghesi, in seguito all’offerta di BIC del 20 luglio 2011 (28), i negoziati con BIC si sono conclusi il 9 dicembre 2011 con la firma di un accordo quadro per la vendita di BPN a BIC (29).
(55)
L’offerta di BIC del 20 luglio 2011 riportava soltanto termini generali e prevedeva quanto segue:
i.
una ricapitalizzazione da parte dello Stato per consentire a BPN di raggiungere un coefficiente di capitale di base di classe 1 compreso [tra il 9 e il 18] % più [100-300] milioni di EUR;
ii.
l’eliminazione di parte dei prestiti a scelta di BIC per ottenere un rapporto tra prestiti e depositi del [110-150] %;
iii.
il trasferimento da BPN di tutti i prestiti in sofferenza superiori alla soglia di circa […] milioni di EUR (livello stimato di copertura dei prestiti presso BPN);
iv.
il diritto di BIC di rimuovere dal bilancio di BPN altre attività e passività (per esempio, prestiti a istituti di credito, attività finanziarie, beni immobili, alcuni accantonamenti, altre attività e altre passività) non rientranti nell’ambito della sua normale attività;
v.
il trasferimento da BPN di depositi scelti da BIC che non offrono condizioni di mercato;
vi.
la concessione di una linea di finanziamento a BIC da parte di CGD per un importo fino a [150-650] milioni di EUR per un periodo di […] anni, con un tasso di interesse su prestiti Euribor a […] mesi. Tale importo verrebbe aumentato in caso di riduzione dei depositi a un livello inferiore a […] miliardi di EUR;
vii.
il mantenimento di 500-600 dipendenti di BPN (su circa 1 600 dipendenti) e di 160-170 controllate situate in strutture appartenenti alla banca o con contratti di affitto con una scadenza fino a 12 mesi;
viii.
il trasferimento allo Stato dei costi connessi ai rischi di contenzioso;
ix.
un prezzo di acquisizione di 30 milioni di EUR pagato da BIC.
(56)
In seguito ai negoziati, durati circa cinque mesi, l’accordo quadro prevede quanto segue:
i.
una ricapitalizzazione da parte dello Stato per raggiungere il livello di capitale minimo e il livello aggiuntivo richiesto da BIC - BIC ha richiesto un livello di capitale finale di [200-400] milioni di EUR dopo gli adeguamenti del bilancio che aveva proposto (30);
ii.
l’eliminazione di parte dei prestiti in BPN, oltre ai prestiti già trasferiti alle SPV al 30 dicembre 2010 (31). L’eliminazione dei prestiti aggiuntivi consentirebbe di ottenere un rapporto tra prestiti e depositi del [110-150] %. Tale rapporto era stato fissato in misura pari al [110-150] % nell’offerta di BIC del 20 luglio 2011;
iii.
il diritto di BIC di rimuovere dal bilancio altre attività e passività aggiuntive (per esempio, prestiti a istituti di credito, attività finanziarie, beni immobili, alcuni accantonamenti, altre attività e altre passività);
iv.
il diritto di BIC di rivendere entro […] mesi i prestiti in sofferenza per almeno […] giorni (fino a un massimo del […] del valore nominale del portafoglio di prestiti totale scelto da BIC dopo la compensazione con i depositi esistenti) e per l’importo eccedente il livello di copertura ([…] milioni di EUR (32)) (33);
v.
il diritto di BIC di trasferire depositi con prezzi superiori al tasso di riferimento pertinente (34) di almeno […] punti base o di ricevere dallo Stato la differenza di remunerazione (35);
vi.
il diritto di BIC di richiedere il trasferimento, prima della chiusura, di altre attività e passività di BPN, come i prestiti a istituti di credito, le attività materiali e finanziarie e così via;
vii.
la concessione di una linea di finanziamento a BIC da parte di CGD fino al [ 2013] per [150-350] milioni di EUR, con un tasso di interesse su prestiti Euribor a […] mesi (36) più uno spread di […] punti base. La linea di finanziamento sarebbe resa disponibile in caso di riduzione dei depositi di BPN a un livello inferiore a […] miliardi di EUR;
viii.
il mantenimento di una linea di credito di [150-500] milioni di EUR con CGD fino al [ 2013] per il programma corrente di emissione di commercial paper con una garanzia di Stato per tre anni, ma con l’impegno da parte di CGD di non richiedere il rimborso del prestito prima […];
ix.
il mantenimento di circa la metà dei dipendenti di BPN (almeno 750 su circa 1 600 dipendenti). Lo Stato coprirebbe il costo totale della chiusura delle controllate non rilevate da BIC e del pagamento del risarcimento ai dipendenti licenziati o ai dipendenti che cambierebbero il luogo di lavoro;
x.
il trasferimento allo Stato dei costi connessi ai rischi di contenzioso;
xi.
un prezzo di acquisizione di 40 milioni di EUR pagato da BIC;
xii.
una clausola relativa ai prezzi per la condivisione con lo Stato del 20 % dei profitti netti (al netto delle imposte) per il reddito ottenuto da BPN nei prossimi cinque anni, per il reddito cumulativamente superiore a 60 milioni di EUR;
xiii.
l’impegno di BIC a non pagare i dividendi o altri benefici equivalenti agli azionisti in relazione a BPN per un periodo di cinque anni.
(57)
In base al piano di ristrutturazione di gennaio 2012, l’entità congiunta derivante dalla vendita di BPN a BIC (in appresso “l’entità congiunta”) sarà redditizia dopo […] anni in uno scenario di base e in uno meno favorevole. Si calcola pertanto che il requisito patrimoniale di classe di base 1 dell’entità congiunta diminuirà dal [10-15] % delle attività ponderate per il rischio (RWA) dell’entità congiunta dopo il primo anno al […] % dopo il quinto anno. La riduzione prevista sarebbe dovuta ai risultati negativi dei primi anni legati alla ristrutturazione che BIC deve intraprendere e all’aumento dell’attività della banca in termini di ridimensionamento per ritornare alla redditività concedendo più crediti all’economia. La ristrutturazione comprenderà gli investimenti nelle agenzie e nell’immagine della banca, nell’integrazione dei processi, delle procedure e dell’organizzazione e nelle tecnologie dell’informazione. Il rendimento del capitale netto dovrebbe aumentare da - [1-5] % nell’anno 1 a + [1-5] % nell’anno 5, mentre la remunerazione delle attività dovrebbe aumentare da -[0-2] % nell’anno 1 a + [0-2] % nell’anno 5.
(58)
In uno scenario meno favorevole, caratterizzato da un livello più elevato di prestiti in sofferenza e da costi di finanziamento più alti, il requisito patrimoniale di base di classe 1 dovrebbe diminuire a [8-12] % nell’anno 5, da [10-15] % alla fine dell’anno 1.
(59)
Infine, il 15 febbraio 2012 lo Stato portoghese ha fornito a BPN capitale per un importo di 600 milioni di EUR (37).
3. Motivi di avvio del procedimento di indagine formale
(60)
Nella decisione del 24 ottobre 2011, la Commissione dubitava che:
-
BPN, in quanto entità congiunta con l’acquirente, fosse redditizia;
-
l’aiuto concesso a BPN fosse limitato al minimo e che la vendita a BIC rappresentasse la scelta meno onerosa rispetto a un’eventuale liquidazione;
-
le misure per limitare le distorsioni della concorrenza fossero sufficienti;
-
il processo di vendita non comportasse aiuti per l’acquirente.
4. Osservazioni delle parti interessate
(61)
La Commissione non ha ricevuto osservazioni di terzi.
5. Posizione dello Stato portoghese
5.1 Posizione dello Stato portoghese sulla decisione del 24 ottobre 2011 (decisione di avvio del procedimento)
(62)
Le autorità portoghesi sostengono che il piano di ristrutturazione di gennaio 2012 è conforme alla comunicazione sulla ristrutturazione. Oltre al piano, con lettera del 20 gennaio 2012 le autorità portoghesi hanno presentato alcune osservazioni sulla decisione del 24 ottobre 2011.
(63)
Le autorità portoghesi ritengono che tre tipi di misure a favore di BPN non costituiscano un aiuto di Stato.
(64)
In primo luogo, il Portogallo sostiene che non esista alcun elemento di aiuto nelle misure di sostegno concesse a BPN prima della nazionalizzazione, ossia la liquidità di emergenza e i quattro prestiti forniti da CGD nell’ottobre 2008. Il Portogallo precisa che la liquidità di emergenza è stata concessa dalla BdP in maniera indipendente, a un tasso di interesse di penalizzazione e con una garanzia da parte di BPN. I prestiti di CGD di ottobre 2008 sono stati concessi alle condizioni di mercato con un tasso di interesse concorrenziale e garanzie adeguate, e pertanto non hanno conferito alcun vantaggio economico a BPN.
(65)
In secondo luogo, il Portogallo nega che siano coinvolti aiuti di Stato nel finanziamento concesso a BPN da CGD dopo la nazionalizzazione di BPN (operazioni sul mercato monetario interbancario e sottoscrizione di commercial paper da parte di CGD). Il Portogallo sostiene che si trattava di transazioni commerciali i cui termini e condizioni erano equivalenti a quelli di transazioni comparabili eseguite da investitori prudenti in un’economia di mercato. Non hanno pertanto conferito alcun vantaggio economico a BPN.
(66)
Infine, le autorità portoghesi ritengono inoltre che non sia stato concesso alcun aiuto di Stato a BIC in quanto acquirente di BPN. Le autorità portoghesi precisano che il processo di vendita è stato trasparente, obiettivo e non discriminatorio. La proposta di BIC è stata nel complesso la migliore in termini economici e pertanto si deve ritenere che rifletta il prezzo di mercato. L’accordo quadro concluso il 9 dicembre 2011 teneva conto in larga misura dei termini dell’offerta di BIC del 20 luglio 2011. Le autorità portoghesi ritengono inoltre che, nonostante il prezzo di vendita fosse negativo, l’unica alternativa alla vendita (la liquidazione di BPN) avrebbe costretto lo Stato a sostenere un onere finanziario più elevato e avrebbe costituito una minaccia per la stabilità del sistema finanziario nazionale.
(67)
Nel contempo, il Portogallo riconosce che alcune misure a favore di BPN costituiscono un aiuto di Stato. Si tratta della garanzia di Stato sui commercial paper emessi da BPN, del trasferimento di attività selezionate alle SPV nel 2010, della ricapitalizzazione di BPN intrapresa il 15 febbraio 2012 in vista della vendita e di alcune delle misure concesse nel contesto della vendita prevista a BIC (come la garanzia di Stato sul programma di commercial paper che sarà mantenuto dopo la vendita).
(68)
Inoltre, il Portogallo sostiene che tutte le misure che costituiscono un aiuto di Stato sono compatibili con il diritto dell’Unione europea, in quanto servono a porre rimedio a un grave turbamento dell’economia portoghese ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato.
(69)
Secondo il Portogallo, il piano di ristrutturazione di gennaio 2012 consente a BPN di ripristinare la propria redditività a lungo termine senza che siano necessari altri aiuti. In primo luogo, lo Stato ha ristrutturato BPN mediante la separazione delle attività e il trasferimento di alcune attività alle SPV, riducendo la sua presenza sul mercato di più del 50 % e interrompendo le attività che non costituivano la parte essenziale delle attività bancarie al dettaglio, e attraverso varie misure di controllo dei rischi e una politica commerciale prudente. In secondo luogo, in base alle previsioni di BIC, quando BPN sarà integrata in BIC l’entità congiunta dovrebbe raggiungere risultati positivi […] il piano di ristrutturazione, in uno scenario di base e in uno meno favorevole. In terzo luogo, il prezzo di vendita negativo è accettabile in quanto la liquidazione è più onerosa per lo Stato e costituirebbe una minaccia per la stabilità finanziaria.
(70)
Il Portogallo ritiene che le misure siano limitate al minimo necessario per garantire la stabilità del settore finanziario portoghese e ristabilire la redditività di BPN.
(71)
Inoltre, il Portogallo sostiene che la vendita era l’unica alternativa all’eventualità di una liquidazione che sarebbe stata più onerosa. Altre opzioni (integrazione in CGD e ristrutturazione distinta) non avrebbero consentito di ottenere risorse sufficienti in termini di valore netto attuale per compensare l’investimento iniziale che avrebbe dovuto essere effettuato. Il Portogallo stima che il costo della vendita a BIC sia compreso tra circa […] milioni di EUR e […] milioni di EUR (escludendo le possibili ripercussioni di alcune future situazioni di incertezza che il Portogallo ritiene che non si verificheranno), che è inferiore al costo di liquidazione in vari scenari diversi.
(72)
Inoltre, secondo il Portogallo, la liquidità concessa a BPN mediante la garanzia sull’emissione di commercial paper da parte di BPN in seguito alla nazionalizzazione era necessaria per garantire la continuità dell’attività della banca durante la ristrutturazione.
(73)
Riguardo alla selezione delle attività trasferite alle SPV, il Portogallo ritiene che sia stata effettuata sulla base di criteri oggettivi allo scopo di promuovere la redditività a lungo termine di BPN e di coinvolgere gli acquirenti potenziali interessati nel processo di riprivatizzazione. Il Portogallo sostiene inoltre che gli ulteriori trasferimenti di attività nel quadro della vendita a BIC sono adeguati per garantire la futura redditività di BPN e sono limitati al minimo necessario per consentire la vendita.
(74)
Il Portogallo precisa che l’aumento del capitale di BPN effettuato il 15 febbraio 2012 ha lo scopo di garantire che BPN non subisca una riduzione di capitale nel periodo del piano di ristrutturazione di gennaio 2012. In base alle previsioni del piano relative al capitale di base di classe 1, il coefficiente dovrebbe diminuire al [10-15] % nel 2016 nello scenario di base e al [8-12] % in uno scenario meno favorevole, rispetto al livello minimo obbligatorio del 10 % che entrerà in vigore alla fine del 2012. Il Portogallo afferma inoltre che le condizioni di vendita offerte da BIC nell’ambito di un processo di vendita aperto e trasparente senza un prezzo minimo sono il minimo necessario per garantire la futura redditività di BPN, in quanto la liquidazione sarebbe più onerosa per lo Stato e potrebbe minacciare la stabilità finanziaria.
(75)
Il Portogallo dichiara inoltre che gli ex azionisti di BPN e la stessa BPN hanno condiviso o condivideranno in misura sufficiente i costi del processo di ristrutturazione, assicurando un’adeguata condivisione degli oneri. Gli azionisti precedenti di BPN non avevano ricevuto alcuna compensazione in seguito alla nazionalizzazione e avevano perso tutto il capitale che avevano investito nella banca.
(76)
Tuttavia, il Portogallo ritiene che non sia opportuno richiedere una condivisione degli oneri ai clienti che hanno fornito strumenti di debito subordinato a BPN, tenuto conto delle condizioni specifiche della vendita di tali strumenti […]. In alcuni casi, le specifiche tecniche dei prodotti impediscono a BPN di rifiutarsi di pagare ai clienti gli interessi e di rimborsare il capitale.
(77)
Secondo il Portogallo, anche il contributo di BPN al processo di ristrutturazione è rilevante in quanto la sua dirigenza è stata sostituita in seguito alla nazionalizzazione, la sua politica commerciale e di gestione dei rischi ha subito modifiche sostanziali e la sua attività sarà ridotta di più del 50 %.
(78)
Il Portogallo riconosce che il trasferimento di attività alle SPV al valore contabile è avvenuto a un valore superiore a quello economico effettivo delle attività e senza remunerazione per lo Stato. Il Portogallo ritiene tuttavia che un contributo proprio di BPN sia assicurato attraverso la sua nazionalizzazione a prezzo nullo, cui ha fatto seguito una profonda ristrutturazione. Il Portogallo sostiene che qualsiasi vantaggio che potrebbe derivare per BPN dalla separazione delle attività nelle SPV potrebbe essere in parte recuperato attraverso il prezzo di riprivatizzazione della banca, che era il massimo possibile. Il Portogallo ritiene inoltre che la garanzia di Stato sia adeguatamente remunerata. Nonostante la remunerazione (allo 0,2 % all’anno) sia inferiore a quella prevista per le garanzie pubbliche (38), in caso di eventuali entrate aggiuntive ricevute da BPN (o di eventuali spese che non si verificano) durante il processo di ristrutturazione a beneficiarne sarebbe lo Stato, che attualmente detiene tutte le azioni di BPN.
(79)
Riguardo all’aumento di capitale di BPN effettuato il 15 febbraio 2012, il Portogallo osserva che non modificherà la struttura azionaria di BPN e che il capitale sarà almeno in parte recuperato attraverso la vendita di BPN, che contribuirà a evitare i costi ancor più elevati di una liquidazione.
(80)
Il Portogallo ritiene inoltre che le misure adottate o che saranno adottate dallo Stato non comportino distorsioni della concorrenza. Il Portogallo sottolinea che l’entità congiunta avrà una quota di mercato inferiore all’1 % ([0-1] % della quota di mercato nel settore bancario, 14a in termini di credito ai clienti e 15a in termini di depositi). Inoltre, le misure non dovrebbero avere un effetto negativo sull’ingresso di banche estere nel mercato nazionale, come risulta evidente dal fatto che la stessa BIC è detenuta da un gruppo finanziario angolano. Il Portogallo è inoltre del parere che non esista alcun rischio morale in quanto la banca è stata nazionalizzata, la sua direzione è stata rimossa, i suoi azionisti non hanno ottenuto alcuna compensazione e la banca ha subito una profonda ristrutturazione.
(81)
Inoltre, il Portogallo ritiene che alcune misure adottate nell’ambito del processo siano adeguate e sufficienti per limitare eventuali distorsioni della concorrenza. BPN aveva una presenza ridotta sul mercato prima della nazionalizzazione (9a banca più importante in Portogallo con quote di mercato comprese tra [1-5] % e [1-5] % a seconda dei mercati), è stata ristrutturata e la sua presenza sul mercato si è ridotta di più del 50 % ed è stata concentrata sui servizi bancari al dettaglio. La nazionalizzazione è avvenuta senza alcuna compensazione per gli azionisti precedenti, mentre la strategia commerciale e la politica di controllo dei rischi di BPN sono state modificate di conseguenza.
(82)
Le autorità portoghesi sostengono altresì che il processo di vendita di BPN è stato aperto e trasparente. Infine, a BIC è stato vietato di distribuire i dividendi fino al 2016 per far sì che il sostegno finanziario concesso a BPN sia utilizzato per garantire la redditività a lungo termine della banca. L’accordo di condivisione dei profitti tra lo Stato e BIC riguardo ai risultati superiori a […] milioni di EUR consente allo Stato di recuperare parte dei costi di ristrutturazione della banca. L’impegno di BIC a non far riferimento all’aiuto di Stato ricevuto nelle sue comunicazioni commerciali garantisce, secondo le autorità portoghesi, che l’aiuto non sia utilizzato a scapito dei concorrenti. Altri possibili impegni previsti negli orientamenti della Commissione per la ristrutturazione delle banche (come, per esempio, le misure di promozione dell’apertura dei mercati, i limiti delle quote di mercato o la cessione di altri elementi delle attività e dei settori di operatività) non sono adeguate nel contesto della ristrutturazione di BPN.
5.2 Impegni assunti dallo Stato portoghese
(83)
Per quanto riguarda l’attuazione del piano di ristrutturazione, le autorità portoghesi assumono gli impegni di seguito specificati.
(84)
Il coefficiente di capitale di base di classe 1 di BPN alla data della vendita a Banco BIC non sarà superiore al [10-18] %.
(85)
Se Banco BIC o l’entità congiunta deciderà di restituire i prestiti allo Stato o a qualsiasi ente controllato dallo Stato dopo la vendita, rimborserà allo Stato il capitale associato a tali prestiti in misura pari al [10-18]% delle attività ponderate per il rischio dei prestiti.
(86)
Banco BIC o l’entità congiunta non avranno il diritto di trasferire i prestiti in sofferenza allo Stato o a qualsiasi ente controllato dallo Stato dopo [ 2013].
(87)
Banco BIC o l’entità congiunta trasferirà i prestiti in sofferenza allo Stato o a qualsiasi ente controllato dallo Stato alle condizioni riportate al precedente punto (85) soltanto dopo aver esaurito completamente gli accantonamenti disponibili alla data della vendita nei conti di BPN.
(88)
La linea di credito esistente per [150-500] milioni di EUR stabilita nell’accordo quadro in relazione al programma di commercial paper di BPN e garantita dallo Stato, non avrà durata superiore a […] anni dalla data della vendita.
(89)
La remunerazione della linea di liquidità di [200-400] milioni di EUR che CGD deve concedere a Banco BIC o all’entità congiunta sarà fissata come minimo in misura pari al tasso Euribor +[…] punti base.
(90)
Fino al 31 dicembre 2016, il Portogallo richiederà la previa approvazione della Commissione prima della concessione di linee di credito o garanzie da parte di CGD o dello Stato a Banco BIC o all’entità congiunta dopo la vendita.
(91)
Banco BIC e l’entità congiunta non effettueranno acquisizioni di imprese fino al 31 dicembre 2016, salvo che il prezzo di acquisto cumulativo lordo totale pagato da Banco BIC e dall’entità congiunta per tutte le acquisizioni durante un esercizio fiscale sia inferiore a […] milioni di EUR. Il prezzo di acquisto cumulativo lordo totale di tali acquisizioni sarà calcolato senza comprendere l’assunzione o il trasferimento di debiti in relazione alle acquisizioni.
(92)
Banco BIC, l’entità congiunta e il Portogallo non eserciteranno fino al 31 dicembre 2016 eventuali diritti di prelazione (opzione call) in relazione agli strumenti di debito subordinato emessi da BPN prima della data della vendita.
(93)
Banco BIC o l’entità congiunta non faranno riferimento all’uso di aiuti di Stato nelle campagne di commercializzazione e nelle comunicazioni agli investitori.
6. Valutazione
6.1 Esistenza dell’aiuto
(94)
L’articolo 107, paragrafo 1, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea prevede che sono incompatibili con il mercato interno, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. Ne consegue che una misura statale si qualifica come aiuto di Stato se soddisfa i quattro criteri (cumulativi) di seguito specificati:
-
risorse statali;
-
vantaggio selettivo;
-
effetto distorsivo sulla concorrenza;
-
incidenza sugli scambi tra Stati membri.
6.1.1. Misure a favore di BPN e dell’attività economica dopo la vendita
6.1.1.1 Misure concesse prima della nazionalizzazione
(95)
Il Portogallo sostiene che le misure concesse a BPN prima della nazionalizzazione non costituiscono un aiuto di Stato. Le misure sono costituite dalla liquidità di emergenza e dai quattro prestiti concessi da CGD prima della nazionalizzazione di BPN nell’ottobre e nel novembre 2008.
(96)
Riguardo alla liquidità di emergenza, come sottolineato dalle autorità portoghesi nelle loro osservazioni sulla decisione del 24 ottobre 2011, quella concessa a BPN prima della nazionalizzazione è stata decisa in maniera indipendente dalla BdP a un tasso di interesse di penalizzazione e sostenuta da garanzie fornite da BPN, senza una garanzia di Stato.
(97)
Al momento dell’attribuzione della linea di liquidità di emergenza (17 e 27 ottobre 2008), non era stata adottata alcuna decisione riguardo alla solvibilità e alla nazionalizzazione di BPN (in quanto tali decisioni sono state adottate soltanto agli inizi di novembre 2008). La liquidità di emergenza non faceva parte di un pacchetto di aiuti più ampio, ma dell’offerta di liquidità nell’ambito delle normali attività della BdP.
(98)
La Commissione conclude pertanto che non si configurava un aiuto di Stato nella concessione della liquidità di emergenza da parte della BdP a BPN, in linea con la comunicazione sulle banche (39).
(99)
Per quanto riguarda i prestiti concessi da CGD, la Commissione sottolinea che prima della nazionalizzazione di BPN la banca ha ricevuto da CGD prestiti per un importo totale di 315 milioni di EUR e non di 235 milioni di EUR (40).
(100)
La Commissione pone in evidenza che CGD è interamente di proprietà dello Stato, che ne nomina i membri del consiglio di amministrazione. Per stabilire se i prestiti sono imputabili allo Stato, devono essere valutate le condizioni specifiche in cui sono stati concessi per determinare se CGD ha agito per motivi diversi dalla normale prassi commerciale. A tale scopo, sono rilevanti le considerazioni di seguito riportate.
(101)
In primo luogo, quando sono stati concessi i primi tre prestiti nell’ottobre 2008, le difficoltà di BPN erano già ampiamente note. Secondo le autorità portoghesi, BPN aveva problemi di liquidità dall’estate del 2008, come dimostrano i cambiamenti sostanziali apportati all’alta dirigenza di BPN (cambiata due volte dagli inizi del 2008), le revisioni contabili di BPN intraprese dalla BdP in giugno e il declassamento di BPN da parte di Moody’s a Baa3 il 18 luglio 2008. Inoltre, il secondo, il terzo e il quarto prestito sono stati concessi dopo il 22 ottobre 2008, che è la data alla quale, secondo il Portogallo, BPN era in una situazione di grave liquidità negativa. Qualsiasi creditore operante in base alla normale prassi commerciale avrebbe richiesto a BPN le informazioni necessarie per comprenderne la situazione in termini di liquidità e la capacità di rimborso prima di concederle un altro prestito, e pertanto si sarebbe reso conto della situazione finanziaria precaria di BPN.
(102)
In secondo luogo, gli importi dei prestiti erano molto rilevanti rispetto al bilancio e alle passività di BPN all’epoca e costituivano per CGD un’esposizione significativa di una banca in difficoltà.
(103)
In terzo luogo, i prestiti sono stati concessi nell’ottobre e nel novembre 2008, subito dopo il fallimento di Lehman Brothers, in un momento in cui i mercati interbancari erano in larga misura inaccessibili anche per le istituzioni finanziarie internazionali più forti, e a maggior ragione per le banche con gravi problemi di liquidità.
(104)
In quarto luogo, per quanto riguarda il quarto prestito, la Commissione precisa che CGD non solo gestiva BPN nell’interesse dello Stato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, della legge di nazionalizzazione, ma aveva anche ottenuto una garanzia di Stato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, della legge di nazionalizzazione rispetto a tutti i crediti e alla liquidità che avrebbe potuto fornire a BPN nel contesto della nazionalizzazione e “in sostituzione dello Stato”.
(105)
Tenuto conto della situazione economica e finanziaria in generale, e in particolare delle difficoltà di BPN ampiamente note, sarebbe stato molto improbabile che un’altra istituzione fornisse la liquidità in questione a BPN, e ciò spiega il motivo per cui le autorità portoghesi hanno ritenuto che le misure di liquidità di CGD avessero un carattere “straordinario” (cfr. punto (25)).
(106)
Sulla base di ciascuna di tali considerazioni, la Commissione conclude che la decisione di CGD di concedere i prestiti di cui trattasi a BPN prima della sua nazionalizzazione non era una normale decisione commerciale. La decisione di procedere in tal senso deve essere considerata direttamente imputabile allo Stato. I prestiti costituiscono pertanto risorse statali.
(107)
Poiché hanno consentito a BPN di disporre di una liquidità che altrimenti BPN non avrebbe potuto ottenere sul mercato, i prestiti hanno fornito a BPN la liquidità necessaria per continuare a svolgere la propria attività e competere, tra gli altri, per i prestiti e i depositi sui mercati bancari in cui era attiva.
(108)
La Commissione ritiene pertanto che BPN abbia ottenuto un vantaggio economico.
(109)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne ha beneficiato unicamente BPN.
(110)
Nonostante l’osservazione del Portogallo secondo cui BPN era soltanto al nono posto nel settore bancario portoghese prima della sua nazionalizzazione, i prestiti di CGD falsavano o minacciavano di falsare la concorrenza ponendo BPN in una posizione vantaggiosa rispetto ad altre banche concorrenti, consentendo a BPN di disporre di una liquidità che altrimenti non avrebbe potuto ottenere sul mercato.
(111)
Tenuto conto che al momento della concessione dei prestiti BPN era attiva a livello nazionale, europeo e internazionale, fra cui, per esempio, mediante la sua controllata francese, le misure minacciavano inoltre di incidere sugli scambi tra Stati membri.
(112)
La Commissione ritiene pertanto che i quattro prestiti per un importo totale di 315 milioni di EUR forniti da CGD a BPN nell’ottobre e nel novembre 2008 costituiscano un aiuto di Stato.
6.1.1.2. Misure concesse dopo la nazionalizzazione, non connesse in modo specifico alla vendita a BIC
(113)
La Commissione ha già stabilito nella decisione del 24 ottobre 2011 che la nazionalizzazione non costituisce un aiuto di Stato a favore degli azionisti di BPN.
(114)
Le seguenti misure, non specificamente connesse alla vendita a BIC, sono state concesse dopo la nazionalizzazione di BPN:
(a)
la garanzia di Stato sugli strumenti emessi da BPN e finanziati da CGD, compresi i commercial paper sottoscritti da CGD e il ricorso alle linee di credito del mercato monetario fornite da CGD;
(b)
il trasferimento delle attività e delle passività a tre SPV di proprietà dello Stato.
(115)
La garanzia di Stato sul commercial paper emesso da BPN (e dalle SPV) e sottoscritto da CGD, concessa a BPN dopo la nazionalizzazione, era direttamente finanziata dallo Stato membro interessato. Inoltre, in base all’articolo 2, paragrafo 9, della legge di nazionalizzazione, tutte le linee di credito o di liquidità offerte da CGD a favore di BPN (e delle SPV) nel contesto della nazionalizzazione dovevano essere garantite dallo Stato portoghese. È pertanto indiscutibile che tutti i finanziamenti forniti da CGD a BPN (o alle SPV) dopo la nazionalizzazione comportano risorse statali.
(116)
Inoltre, va sottolineato che dopo la nazionalizzazione CGD era l’unica entità a fornire finanziamenti a BPN o alle SPV e che la sua esposizione aumentava nel corso del tempo in quanto erano scaduti altri strumenti di debito che non erano stati rinnovati dai prestatori originari o sostituiti da prestiti di altre istituzioni. La mancanza di fonti di finanziamento alternative per BPN non sorprende, tenuto conto che le sue difficoltà finanziarie e il suo futuro precario erano di dominio pubblico.
(117)
Le garanzie di Stato hanno consentito a BPN di ottenere sostegno finanziario in una situazione in cui non esistevano alternative per BPN sul mercato.
(118)
Tali garanzie hanno consentito a BPN di continuare l’attività sul mercato, di competere con altre banche (non solo per il mantenimento delle proprie attività, ma se possibile anche per cogliere nuove opportunità) e di ottemperare ai propri obblighi nei confronti dei clienti e di altri operatori del mercato.
(119)
Sulla base di quanto precede, la Commissione conclude che le garanzie di Stato conferiscono un vantaggio economico a BPN.
(120)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia un soggetto specifico, ossia BPN. Inoltre, per la parte della linea di liquidità che continua dopo la vendita, a beneficiarne è anche l’entità congiunta.
(121)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(122)
Le garanzie di Stato a favore di BPN hanno consentito a BPN di ricevere un finanziamento di notevole entità che non sarebbe stato disponibile sul mercato e hanno conferito a BPN un vantaggio selettivo. Hanno consentito a BPN di restare sul mercato e di proseguire le sue attività senza essere ulteriormente contaminata dalla sua situazione precedente. Costituiscono in aiuto di Stato.
(123)
Il trasferimento di talune attività da BPN alle SPV, che sono interamente di proprietà dello Stato membro interessato, implica che lo Stato membro ne ha la completa responsabilità finanziaria e si assume tutti i rischi per le attività nelle SPV, di cui almeno alcune possono essere irrecuperabili. La misura comporta quindi risorse statali.
(124)
La Commissione ritiene che il trasferimento di attività alle SPV prima della vendita, al valore contabile di 3,9 miliardi di EUR (con svalutazioni stimate in misura pari a 1,8 miliardi di EUR) comporti un vantaggio per BPN in quanto non vi è stata trasparenza ex ante, le attività non sono state valutate al prezzo di mercato e lo Stato non è stato remunerato nel quadro del trasferimento.
(125)
La Commissione ritiene che il trasferimento di attività al valore contabile e non al valore di mercato conferisca un vantaggio economico a BPN rispetto ai suoi concorrenti.
(126)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia un soggetto specifico, ossia BPN.
(127)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
6.1.1.3. Misure concesse dopo la nazionalizzazione, connesse alla vendita a BIC
(128)
Oltre alle misure concesse a BPN dopo la nazionalizzazione e non connesse alla vendita a BIC, sono state accordate altre misure in relazione alla vendita a BIC, fra cui quelle di seguito indicate:
a)
la ricapitalizzazione di BPN in vista della vendita;
b)
il trasferimento di altre attività e passività a BPN in relazione alla vendita;
c)
il diritto di BIC di trasferire i prestiti in sofferenza allo Stato, dopo la vendita;
d)
il trasferimento allo Stato, in vista della vendita, dei costi connessi ai rischi di contenzioso;
e)
la concessione da parte di CGD di una linea di liquidità all’entità congiunta dopo la vendita e il mantenimento di una linea di credito di commercial paper, dopo la vendita, garantita dallo Stato, di [150-500] milioni di EUR.
(129)
Il 15 febbraio 2012 è stata effettuata una ricapitalizzazione di BPN per un importo di 600 milioni di EUR. Tale misura è stata attuata direttamente dallo Stato e mediante risorse statali in vista della vendita a BIC.
(130)
La ricapitalizzazione di BPN del 15 febbraio 2012 per un importo di 600 milioni di EUR è stata calcolata in modo da fornire a BPN [200-400] milioni di EUR di capitale azionario al momento della vendita. Quest’ultimo importo corrispondeva al momento dell’offerta di BIC del 20 luglio 2011 a circa il [10-18] % del capitale di base di classe 1. Si tratta di un valore nettamente superiore al minimo previsto dalle normative (9 % del capitale di base di classe 1 alla fine del 2011 e 10 % del capitale di base di classe 1 alla fine del 2012) (41).
(131)
La Commissione ritiene che l’apporto di capitale conferisca un vantaggio economico a BPN e all’attività economica dopo la vendita. Il vantaggio deriva dal fatto di garantire che il capitale necessario per soddisfare e superare i requisiti regolamentari sia disponibile per BPN in seguito alla ricapitalizzazione e anche per l’entità congiunta. Tale capitale consente a BPN, e consentirà anche all’entità congiunta, di essere attiva sui mercati e di fornire nuovi crediti, in un contesto economico in cui altri concorrenti devono ridurre la leva finanziaria.
(132)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia unicamente un soggetto specifico, ossia BPN, e l’entità congiunta continuerà l’attività economica dopo la vendita.
(133)
Il Portogallo sostiene che BPN ha continuato a ridurre la sua quota di mercato in seguito alla nazionalizzazione e che l’entità congiunta avrà una quota di mercato inferiore all’1 % in termini di crediti ai clienti, risorse ai clienti o prodotti bancari e inferiore al 2 % sui mercati pertinenti. Tuttavia, le misure falsano o minacciano di falsare la concorrenza in quanto pongono BPN e l’entità congiunta dopo la vendita a BIC in una posizione di vantaggio rispetto ad altre banche concorrenti. Il capitale in eccesso nell’entità congiunta tutela l’attività economica dai rischi di investimento cui si trovano di fronte altri concorrenti, aumentando inoltre la probabilità che sia disponibile altra liquidità per entrambi i beneficiari, e potrebbe facilitare la futura espansione di BPN e dell’entità congiunta in un contesto economico in cui altri concorrenti attivi in Portogallo devono ridurre la leva finanziaria.
(134)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(135)
La ricapitalizzazione di 600 milioni di EUR di BPN avvenuta il 15 febbraio 2012 costituisce un aiuto di Stato.
(136)
Le misure concesse in relazione alla vendita a BIC includono il diritto di BIC di richiedere il trasferimento, prima della chiusura, di altre attività e passività di BPN, come i prestiti verso istituti di credito o i beni materiali e finanziari. Comprendono inoltre il diritto di BIC di trasferire depositi con prezzi […] punti base superiori al tasso di riferimento pertinente o di ricevere dallo Stato la differenza di remunerazione per tali depositi.
(137)
Il trasferimento da BPN di talune attività e passività (compresi i depositi) selezionate da BIC è finanziato direttamente dallo Stato membro interessato. Qualsiasi elemento sarà trasferito da BPN al valore contabile alle SPV, che sono interamente di proprietà dello Stato membro interessato, o sarà in ogni caso sotto la sua responsabilità finanziaria. Lo Stato membro interessato sosterrebbe pertanto l’onere finanziario della gestione e dell’utilizzo di tali attività e passività. Lo Stato membro interessato dovrebbe anche finanziare la differenza tra l’interesse applicabile ai depositi e la soglia di prezzo di […] punti base superiore al tasso di riferimento.
(138)
La Commissione ritiene che il trasferimento di altre attività e passività alle SPV prima della vendita comporti un vantaggio per BPN e l’entità congiunta in quanto non vi è stata trasparenza ex ante, le attività non sono state valutate al prezzo di mercato e lo Stato non è stato remunerato nel quadro del trasferimento.
(139)
La Commissione ritiene che il trasferimento di attività al valore contabile e non al valore di mercato conferisca un vantaggio economico a BPN e all’entità congiunta rispetto ai concorrenti. BIC poteva scegliere liberamente le attività da trasferire a tale condizione dell’accordo quadro e le attività in questione non sarebbero state valutate al valore di mercato né lo Stato sarebbe stato rimborsato per esse. Per contro, tenuto conto che questa opzione riduce l’RWA di BPN, ne risulterebbe un aumento del coefficiente di capitale della banca, e di conseguenza della sua capacità di concedere nuovi prestiti e di essere attiva nel mercato. Dopo la vendita, il vantaggio verrebbe trasferito all’entità congiunta.
(140)
La remunerazione da parte dello Stato della differenza tra l’interesse applicabile sui depositi e la soglia di prezzo di […] punti base superiore al tasso di riferimento elimina un costo che BPN dovrebbe sostenere in condizioni normali, e pertanto conferisce un vantaggio a BPN.
(141)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia unicamente un soggetto specifico, ossia BPN, e l’attività economica continuerà dopo la vendita.
(142)
Le misure falsano o minacciano di falsare la concorrenza in quanto pongono BPN e l’entità congiunta dopo la vendita a BIC in una posizione di vantaggio rispetto ad altre banche concorrenti non richiedendo ad esse di ridurre la leva finanziaria a differenza dei altri concorrenti e consentendo a BPN e all’entità congiunta di concedere un maggiore volume di crediti all’economia.
(143)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(144)
Il trasferimento di altre attività e passività (compresi i depositi) dal bilancio di BPN alle SPV prima della vendita costituisce un aiuto di Stato.
(145)
BIC ha il diritto di rivendere entro […] mesi i prestiti in sofferenza da almeno […] giorni (fino a un massimo del […] % del valore nominale del portafoglio dei prestiti totale selezionato da BIC dopo la compensazione con i depositi esistenti) e per l’importo eccedente il livello di accantonamento ([…] milioni di EUR).
(146)
Il diritto di BIC di trasferire altre attività e passività dal bilancio dopo la vendita è finanziato direttamente dallo Stato membro interessato. Gli elementi ritirati da BPN saranno trasferiti al valore contabile alle SPV, che sono interamente di proprietà dello Stato membro interessato, o saranno in ogni caso sotto la sua responsabilità finanziaria. Lo Stato membro interessato sosterrebbe pertanto l’onere finanziario della gestione e dell’utilizzo di tali attività.
(147)
La Commissione ritiene che la possibilità di ritirare prestiti in sofferenza dopo la vendita consenta a BPN e all’entità congiunta di espandere la propria attività e di concedere un maggiore volume di crediti in un contesto economico in cui altri concorrenti attivi in Portogallo devono ridurre la leva finanziaria. In effetti, se si mantenesse lo stesso livello di capitale proprio, il coefficiente di capitale della banca aumenterebbe con il trasferimento dei prestiti in sofferenza e la riduzione dell’RWA. Ne consegue che aumenterebbe la sua capacità di concedere nuovi prestiti e di essere attiva nel mercato.
(148)
L’entità congiunta avrà anche un vantaggio rispetto ai suoi concorrenti che devono affrontare svalutazioni su attività di qualità inferiore, che devono assorbire, limitando il capitale disponibile per nuovi prestiti. Per contro, l’entità congiunta non subirà una riduzione della base di capitale in seguito a tali svalutazioni e alla diminuzione del valore del suo portafoglio di prestiti.
(149)
Inoltre, la possibilità per BIC di restituire i prestiti in sofferenza allo Stato entro […] dalla data della vendita potrebbe modificare l’RWA della banca e comportare un coefficiente di capitale di base di classe 1 superiore al livello del [10-18] % che risulta nell’offerta di BIC del 20 luglio 2011. La Commissione prende atto dell’impegno del Portogallo a questo proposito secondo cui se Banco BIC o l’entità congiunta deciderà di restituire i prestiti allo Stato o a qualsiasi ente controllato dallo Stato dopo la vendita, rimborserà allo Stato il capitale associato a tali prestiti in misura pari al [10-18] % delle attività ponderate per il rischio dei prestiti, trasferendo inoltre i prestiti in sofferenza e rimborsando il capitale associato a tali prestiti allo Stato solo dopo aver completamente esaurito gli accantonamenti disponibili alla data della vendita sui conti di BPN.
(150)
La misura in questione è selettiva in quanto ne beneficia unicamente un soggetto specifico, ossia BPN, e l’attività economica continuerà dopo la vendita.
(151)
La misura falsa o minaccia di falsare la concorrenza in quanto pone BPN e l’entità congiunta dopo la vendita a BIC in una posizione di vantaggio rispetto ad altre banche concorrenti non richiedendo ad esse di ridurre la leva finanziaria a differenza di altri concorrenti e consentendo quindi a BPN e all’entità congiunta di concedere un maggiore volume di crediti all’economia.
(152)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(153)
La misura potrebbe consentire a BPN e all’entità congiunta, in mancanza di un impegno a restituire il capitale connesso ai prestiti, di modificare retroattivamente l’RWA della banca dopo la vendita, con la conseguenza di una capitalizzazione proporzionale più elevata della banca. La misura conferisce pertanto un vantaggio alla banca e falsa la concorrenza con altri operatori. La misura costituisce un aiuto di Stato.
(154)
Il trasferimento dei rischi di contenzioso di BPN allo Stato costituisce una passività assunta a carico dallo Stato.
(155)
Assumendo a carico una passività di BPN, lo Stato concede un vantaggio a BPN e all’entità congiunta rispetto ai loro concorrenti che devono contrarre passività equivalenti nel proprio bilancio.
(156)
La misura in questione è selettiva in quanto ne beneficia unicamente un soggetto specifico (BPN e l’entità congiunta dopo la vendita a BIC).
(157)
La misura concede a BPN e all’entità congiunta un alleggerimento dei requisiti patrimoniali in un momento in cui non esistono alternative sul mercato e altri concorrenti devono contrarre tali passività nel proprio bilancio.
(158)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(159)
La misura concede un alleggerimento dei requisiti patrimoniali e costituisce un aiuto di Stato.
(160)
La concessione di una linea di liquidità di [150-350] milioni di EUR all’entità congiunta dopo la vendita e il mantenimento di una linea di credito di commercial paper di [150-500] milioni di EUR da parte di CGD a favore di BPN dopo la vendita devono essere considerati imputabili allo Stato tenendo conto delle condizioni specifiche in cui si sono verificati.
(161)
In primo luogo, CGD è interamente di proprietà dello Stato, che ne nomina i membri del consiglio di amministrazione. Come indicato ai punti (101) e (24), CGD è stata incaricata per legge di gestire BPN e ha anche ottenuto una garanzia di Stato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, della legge di nazionalizzazione riguardo a tutti i crediti e alla liquidità che potrebbe concedere a BPN nel contesto della nazionalizzazione e “in sostituzione dello Stato”. La garanzia continua a essere applicata alla linea di credito di [150-500] milioni di EUR.
(162)
In secondo luogo, le decisioni di concedere le linee di liquidità e di credito non sono state adottate in maniera indipendente da CGD, ma facevano parte delle condizioni della vendita negoziata tra BIC e le autorità portoghesi.
(163)
La concessione da parte di CGD di una linea di liquidità di [200-400] milioni di EUR all’entità congiunta dopo la vendita e il mantenimento da parte di CGD di una linea di credito di commercial paper di [150-500] milioni di EUR dopo la vendita sono pertanto direttamente imputabili allo Stato membro interessato.
(164)
Le misure consentono a BPN e all’entità congiunta di avere un accesso facile e economico a liquidità.
(165)
Riguardo alla linea di credito di [200-400] milioni di EUR concessa da CGD a BIC, la Commissione sottolinea che garantirà un margine di sicurezza per la posizione finanziaria dell’entità congiunta, in caso di flussi in uscita dai depositi dopo la vendita. Nessuna linea di credito di questo tipo viene concessa da CGD a entità diverse dall’entità congiunta. La linea di credito costituisce pertanto un vantaggio economico per l’entità congiunta.
(166)
Anche il mantenimento di una linea di credito, con una garanzia di Stato, di [150-500] milioni di EUR fino a […] per il programma di commercial paper in corso conferisce a BPN e all’entità congiunta un vantaggio rispetto ai concorrenti in termini di accesso a liquidità.
(167)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia unicamente un soggetto specifico (BPN e l’entità congiunta conseguente alla vendita a BIC).
(168)
Il vantaggio concesso a BPN e all’entità congiunta dopo la vendita falsa la concorrenza, a maggior ragione se si considera il costo attualmente elevato da sostenere per contrarre prestiti sui mercati finanziari.
(169)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(170)
La concessione da parte di CGD di una linea di liquidità di [200-400] milioni di EUR all’entità congiunta dopo la vendita e il mantenimento di una linea di credito di commercial paper di [150-500] milioni di EUR a favore di BPN costituiscono un aiuto di Stato.
6.1.1.4 Possibile aiuto all’acquirente
(171)
In base al punto 49 della comunicazione sulle banche, onde garantire che nessun aiuto venga concesso agli acquirenti di un’istituzione finanziaria venduta dallo Stato, è importante che vengano rispettate determinate condizioni e in particolare che: il processo di vendita sia aperto, trasparente e non discriminatorio e senza condizioni, la vendita avvenga a condizioni di mercato e lo Stato massimizzi il prezzo di vendita delle attività e passività interessate.
(172)
Riguardo al primo requisito, sebbene il processo di vendita sia iniziato con una procedura di appalto aperta e senza condizioni, l’offerta vincolante presentata da BIC non era definitiva in relazione a vari aspetti sostanziali della transazione proposta, fra cui la parte delle attività e passività di BPN che BIC intendeva acquistare, e il numero esatto di controllate e dei membri del personale da rilevare. Tutti questi aspetti sono stati discussi in trattative bilaterali successive svoltesi tra le autorità portoghesi e BIC e culminate nell’accordo quadro del 9 dicembre 2011. Anche l’accordo quadro non è definitivo riguardo alla parte esatta della banca che viene acquistata. In particolare, non determina le attività e le passività che saranno rilevate da BIC, nonostante sia chiaramente specificato che BPN disporrà di capitale proprio per un importo di [200-400] milioni di EUR al momento della vendita. In altre parole, né l’offerta di BIC del 20 luglio 2011 né l’accordo quadro specificano chiaramente ciò che BIC acquista, tuttavia entrambi fissano un prezzo preciso per l’acquisto.
(173)
A questo proposito, è importante sottolineare che l’accordo quadro non deve scostarsi dalle condizioni dell’offerta vincolante di BIC del 20 luglio 2011 fornendo ulteriori vantaggi a BIC e/o all’entità congiunta. In effetti, tenuto conto delle condizioni molto flessibili dell’offerta vincolante del 20 luglio 2011, BIC poteva ottenere altre concessioni dallo Stato, per esempio riducendo la parte delle attività e delle passività effettivamente acquistata. Tali ulteriori concessioni avrebbero come conseguenza un coefficiente di capitale di base di classe 1 più elevato di quello che risulta nell’offerta di BIC del 20 luglio 2011, senza contraddire i termini del processo di vendita.
(174)
La Commissione accoglie pertanto con favore l’impegno del Portogallo a limitare il livello di capitalizzazione di BPN alla data della vendita al [10-18] % del capitale di base di classe 1, come risulta dall’offerta di BIC. L’ulteriore impegno del Portogallo a far sì che BIC rimborsi il capitale connesso ai prestiti in sofferenza che restituirebbe allo Stato o a un organo veicolo controllato dallo Stato dopo la vendita garantisce che il livello di capitale di base di classe 1 non sia indebitamente aumentato dopo la vendita.
(175)
Come dimostrato nella sezione 6.1.1.3, tutte le misure connesse alla vendita a BIC comportano risorse statali.
(176)
In mancanza della determinazione del capitale di base di classe 1 di BPN nell’offerta di BIC del 20 luglio 2011 o nell’accordo quadro (entrambi indicano soltanto l’importo assoluto del capitale che deve esistere in BPN al momento della vendita senza tenere conto dell’RWA della banca o del diritto di BIC di scegliere le attività e le passività da trasferire alle SPV prima della vendita), la Commissione prende atto della possibilità che BPN possa avere alla fine un coefficiente di capitale di base di classe 1 superiore a quello risultante dall’offerta. Secondo le informazioni presentate dalle autorità portoghesi, il [10-18] % del capitale di base di classe 1 è il livello del capitale risultante dall’offerta di BIC del 20 luglio 2011.
(177)
La Commissione sottolinea tuttavia che il Portogallo si è impegnato a limitare il livello di capitalizzazione di BPN alla data della vendita al [10-18] % del capitale di base di classe 1, come risulta dall’offerta di BIC. In questo modo, lo Stato potrà massimizzare il prezzo di vendita per le attività e le passività interessate. Tale impegno è necessario per garantire che non sia concesso alcun vantaggio a BIC.
(178)
Inoltre, esercitando il diritto di trasferire allo Stato altri prestiti in sofferenza dopo la vendita, BIC poteva ridurre ulteriormente l’ambito della banca, aumentando quindi il coefficiente di base di classe 1 per l’entità congiunta a un livello più elevato di quello risultante dall’offerta di BIC del 20 luglio 2011. Ciò poteva conferire un ulteriore vantaggio a BIC. L’impegno aggiuntivo del Portogallo a far sì che BIC rimborsi il capitale connesso ai prestiti in sofferenza che restituirebbe allo Stato o a un organo veicolo di proprietà dello Stato dopo la vendita garantisce che il livello del capitale di base di classe 1 non aumenti ulteriormente dopo la vendita. Tale impegno è necessario per evitare di conferire un vantaggio a BIC.
(179)
Le misure in questione sono selettive in quanto ne beneficia un soggetto specifico, ossia BIC, e implicitamente anche l’entità congiunta.
(180)
Tenuto conto della posizione di BPN nel settore finanziario portoghese e del fatto che il settore è aperto a un’intensa concorrenza a livello di Unione europea e che BPN compete con un numero considerevole di controllate di banche estere in Portogallo, la Commissione ritiene che qualsiasi vantaggio derivante da risorse statali potrebbe incidere sugli scambi tra Stati membri dell’Unione europea e falsare la concorrenza ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(181)
Tenuto conto degli impegni assunti dal Portogallo, la Commissione può concludere che i risultati finali del processo, compresi gli elementi concordati con BIC nell’accordo quadro, non avrebbero modificato l’esito della procedura di appalto e BIC non ottiene alcun vantaggio dal processo di vendita.
6.1.2 Quantificazione dell’aiuto
(182)
BPN e l’entità congiunta che continuerà le attività economiche di BPN hanno beneficiato di varie misure di aiuto di Stato di cui di seguito si riporta una sintesi.
Tabella 1
misure di aiuto concesse a BPN e all’entità congiunta
Descrizione
Importo in milioni di EUR
a.
Prestiti concessi da CGD prima della nazionalizzazione
315
b.
Trasferimento di 3,9 miliardi di EUR di attività alle SPV prima della procedura di appalto
Tra 1 800 e 4 000
c.
Apporto di capitale da parte dello Stato del 15 febbraio 2012
600
d.
Linee di liquidità concesse da CGD a BPN (al 31 dicembre 2011)
[150-500]
di cui coperte da una garanzia di Stato esplicita
[200-400]
e. Linee di liquidità richieste da BIC per l’entità congiunta
di cui mantenimento del programma di commercial paper esistente
400
di cui nuova linea di liquidità
300
(183)
In primo luogo, va sottolineato che le misure di aiuto in questione non sono da considerare tutte cumulative, in quanto, secondo le autorità portoghesi, alcune misure ne hanno sostituite altre (per esempio, i prestiti iniziali concessi da CGD prima della nazionalizzazione sono stati sostituiti dal commercial paper emesso da BPN dopo la nazionalizzazione).
(184)
Le misure b e c comportano apporti di capitale o sono equivalenti ad apporti di capitale. Il loro importo è pari almeno a 3 miliardi di EUR, o a circa il 50 % del bilancio di BPN prima della nazionalizzazione. Inoltre, l’importo totale delle garanzie di Stato sul programma di emissione di commercial paper concesse dal Portogallo a favore di BPN dalla data della nazionalizzazione è pari a 5 miliardi di EUR, di cui 4,5 miliardi di EUR erano stati utilizzati al 31 dicembre 2011.
(185)
Inoltre, BIC ha il diritto di trasferire i depositi con un prezzo superiore a […] punti base o di ottenere dallo Stato il pagamento della differenza, con un costo che secondo le stime del Portogallo è pari a circa […] EUR. Infine, il trasferimento allo Stato dei costi connessi al contenzioso e il trasferimento, nel contesto della vendita, di altre attività e passività, compresi i prestiti in sofferenza, dal bilancio di BPN alle SPV, comportano un ulteriore aiuto, considerato non quantificabile dal Portogallo.
6.2 Compatibilità delle varie misure di aiuto: applicazione dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del TFUE
(186)
L’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato sul funzionamento dell’Unione europea autorizza la Commissione a dichiarare un aiuto incompatibile con il mercato interno se è inteso “a porre rimedio a un grave turbamento dell’economia di uno Stato membro”.
(187)
La Commissione ha riconosciuto che la crisi finanziaria mondiale può creare un grave turbamento dell’economica di uno Stato membro e che le misure di sostegno alle banche possono consentire di porre rimedio a tale turbamento. L’analisi è stata confermata nella comunicazione sulle banche, nella comunicazione sulla ricapitalizzazione (42), nella comunicazione sulle attività che hanno subito una riduzione di valore (43) e nella comunicazione sulla ristrutturazione (44). La Commissione continua a ritenere che un aiuto di Stato possa essere approvato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato in considerazione dello stress che di recente ha colpito nuovamente i mercati finanziari. La Commissione ha ribadito tale parere adottando la comunicazione di proroga del 2011 che proroga fino al 31 dicembre 2011 l’applicazione delle norme in materia di aiuti di Stato alle misure di sostegno alle banche nel contesto della crisi finanziaria (45).
(188)
Il Portogallo in particolare è stato gravemente colpito dalla crisi economica e finanziaria, i cui effetti sono stati confermati nelle varie decisioni della Commissione (46) che approvano le misure adottate dalle autorità portoghesi per lottare contro la crisi finanziaria. Inoltre, deve essere presa in considerazione la situazione economica e finanziaria molto difficile che ha determinato la presentazione di una richiesta ufficiale di assistenza internazionale da parte del Portogallo il 7 aprile 2011, con la conseguente conclusione del memorandum d’intesa avvenuta il 17 maggio 2011.
(189)
La Commissione ritiene che il fallimento incontrollato di BPN avrebbe gravi conseguenze per l’economia portoghese. Le misure possono pertanto essere valutate ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato.
6.3 Compatibilità in base alla comunicazione sulla ristrutturazione
(190)
La comunicazione sulla ristrutturazione stabilisce le norme in materia di aiuti di Stato applicabili alla ristrutturazione delle istituzioni finanziarie nella crisi attuale. In base a tale comunicazione, per essere compatibile con l’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato, la ristrutturazione di un’istituzione finanziaria nel contesto dell’attuale crisi finanziaria deve:
(i)
comportare il ripristino della redditività della banca;
(ii)
comprendere un contributo proprio del beneficiario sufficiente (condivisione degli oneri);
(iii)
prevedere misure sufficienti per limitare le distorsioni della concorrenza.
6.3.1 Redditività
(191)
I punti 9 e 10 della comunicazione sulla ristrutturazione stabiliscono che lo Stato membro deve fornire un piano di ristrutturazione completo e dettagliato che fornisca informazioni complete sul modello aziendale. Il piano dovrebbe anche individuare le cause delle difficoltà di un’istituzione finanziaria e le alternative al piano di ristrutturazione proposto.
(192)
Il piano di ristrutturazione dovrebbe dimostrare che la strategia della banca è basata su un concetto coerente e che la banca ha ripristinato la redditività a lungo termine senza dipendere dal sostegno statale.
(193)
Il punto 17 della comunicazione sulla ristrutturazione ribadisce che la vendita dell’istituzione finanziaria (o di una sua parte) a un’altra istituzione finanziaria può contribuire al ripristino della redditività a lungo termine. Nel caso in esame, la Commissione osserva che le autorità portoghesi hanno deciso di vendere BPN mediante una procedura di gara d’appalto. Ne consegue che l’attività bancaria sarà venduta a BIC dopo taluni adeguamenti e le attività scelte saranno trasferite alle SPV allo scopo di essere liquidate nel corso del tempo. La Commissione deve pertanto valutare se l’attività bancaria di BPN che farà parte dell’attività dell’acquirente (l’entità congiunta) sarà redditizia.
(194)
Nella decisione del 24 ottobre 2011, la Commissione precisa che non aveva ricevuto un piano aziendale che dimostrasse effettivamente la redditività di BPN quale soggetto integrato in BIC e quindi non poteva giungere a una conclusione al riguardo. Il Portogallo ha presentato un piano aziendale dettagliato per BPN integrata in BIC sotto forma del piano di ristrutturazione di gennaio 2012 (comprese le informazioni aggiuntive sull’attività e la redditività fornite il 3 febbraio 2012).
(195)
Secondo il piano di ristrutturazione di gennaio 2012, la parte di BPN venduta a BIC ha un bilancio molto più limitato, pari a circa […] miliardi di EUR, rispetto a quello di BPN al momento della nazionalizzazione.
(196)
Insieme alle attività di BIC, le attività totali dell’entità congiunta saranno pari a circa […] miliardi di EUR.
(197)
Il bilancio di BPN al momento della vendita a BIC contiene soltanto le attività più redditizie e le risorse migliori della banca. In particolare, il portafoglio di prestiti trasferito a BIC è stato ripulito e la maggior parte delle attività non liquide è stata trasferita alle SPV.
(198)
Le passività di BPN sono costituite principalmente da depositi al dettaglio per un importo totale di 1 669 milioni di EUR e da strumenti di debito subordinato per un importo totale di 246 milioni di EUR.
Tabella 2
BPN dopo la vendita e dopo l’apporto di capitale (proforma) (47)
Milioni di EUR
Depositi, banche centrali e istituti di credito
[…]
Crediti netti verso i clienti
[…]
Altre attività
[…]
TOTALE ATTIVITÀ
[…]
Depositi
[…]
Altre passività
[…]
Debito subordinato
[…]
TOTALE PASSIVITÀ
[…]
Capitale proprio
[…]
TOTALE PASSIVITÀ E CAPITALE PROPRIO
[…]
(199)
Le misure di ristrutturazione già avviate dagli amministratori provvisori saranno portate avanti da BIC, ponendo rimedio alle cause specifiche dei problemi di BPN.
(200)
Come indicato al precedente punto (24), la dirigenza è stata completamente sostituita. Tenendo conto delle condizioni specifiche che hanno determinato la nazionalizzazione di BPN, e in particolare vari casi presunti di frode commessi dall’ex dirigenza della banca, la nuova dirigenza ha avviato vari procedimenti giuridici (48) per difendere gli interessi della banca. Le procedure di gestione dei rischi della banca sono state completamente ridefinite per attuare le migliori prassi.
(201)
I nuovi amministratori di BPN si sono anche concentrati sull’ottimizzazione della struttura dei costi e hanno adottato alcune iniziative per ridurre i costi operativi. Tra dicembre 2008 e dicembre 2010 i costi operativi sono stati ridotti di circa […] milioni di EUR e i costi del personale di circa […] milioni di EUR.
(202)
In base al piano di ristrutturazione di gennaio 2012, la strategia di BIC consiste nel concentrarsi sulle attività al dettaglio essenziali e nello sfruttare la rete di BPN per diventare la banca di riferimento per le transazioni commerciali e finanziarie tra il Portogallo e l’Angola.
(203)
Tale piano è basato su ipotesi macroeconomiche sottostanti ragionevoli, tenendo conto della situazione attuale dei mercati in Portogallo, con la previsione economica di una continuazione della fase di recessione fino al 2014.
(204)
Dalle previsioni finanziarie emerge che alla fine del periodo di ristrutturazione (31 dicembre 2016) l’entità congiunta dovrebbe avere la possibilità, anche in uno scenario di crisi, di coprire i propri costi e di realizzare un rendimento del capitale netto di circa [1-10] %.
(205)
La base di capitale iniziale prevista sarà molto superiore ai requisiti patrimoniali minimi con un coefficiente di capitale di base di classe 1 di circa [10-18] %, grazie all’apporto di capitale da parte dello Stato.
(206)
In seguito al considerevole apporto di capitale da parte dello Stato, i coefficienti di capitale previsti della banca durante il periodo di ristrutturazione e alla fine dello stesso dovrebbero essere superiori ai requisiti minimi e quindi garantire la solvibilità della banca. In base al piano aziendale fornito dal Portogallo e di cui si tiene conto nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012, in uno scenario di base il capitale di base di classe 1 alla fine del periodo di ristrutturazione (31 dicembre 2016) sarà pari all’[8-12] %, ossia leggermente superiore ai valori di soglia regolamentari del 10 % stabiliti dalla BdP a dicembre 2012 (49), e nello scenario di crisi di poco inferiore a tali valori ([7-11] %), come indicato nel grafico 1 riportato al punto (207).
(207)
Un’evoluzione di questo tipo dovrebbe essere dovuta principalmente alla necessità di attuare il piano aziendale proposto nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012 concedendo un volume di crediti più ampio all’economia e alle ripercussioni dei risultati negativi nei primi anni del piano di ristrutturazione. I risultati negativi saranno dovuti principalmente alla struttura dei costi della banca, ancora elevata rispetto al volume delle sue attività, e al costo della ristrutturazione che sarà intrapresa da BIC.
Grafico 1
previsioni per l’entità congiunta BPN/BIC nello scenario di base, 2012-2016
[…]
(208)
Per quanto riguarda la liquidità, il piano aziendale si basa principalmente sui depositi, con una crescita prevista dei depositi di circa [1-10] % all’anno. La Commissione ritiene che un finanziamento stabile dell’entità congiunta attraverso i depositi sia un elemento importante del piano di ristrutturazione. Considerando le dimensioni limitate dell’entità congiunta e delle sue possibilità di crescita, le previsioni riguardo all’andamento dei depositi è credibile.
(209)
Nel contempo, la Commissione ritiene che per garantire la redditività dell’entità congiunta non dovrebbe essere incentivata la sostituzione dei depositi con i finanziamenti all’ingrosso. A tale proposito, è importante che la remunerazione della linea di liquidità richiesta da BIC per compensare un possibile flusso in uscita dai depositi sia aumentata almeno al tasso Euribor +[…] punti base. L’impegno del Portogallo al riguardo è necessario per garantire la compatibilità dell’aiuto alla ristrutturazione con il mercato interno, tenendo conto del fatto che […] ha una quantità considerevole di depositi attualmente remunerati in misura superiore a Euribor +[…] punti base, che è un livello al quale BIC può decidere di non mantenere tali depositi. Se la remunerazione sulla nuova linea di credito non fosse stabilita a un livello che fornisca a BIC un incentivo a mantenere il livello di depositi in linea con quanto previsto nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012, BIC potrebbe essere indotta a sostituire i depositi con finanziamenti più economici di CGD. Tale sostituzione potrebbe migliorare la redditività a breve termine dell’entità congiunta, compromettendo tuttavia al contempo le sue prospettive di redditività.
(210)
A questo proposito, è anche importante sottolineare che con un tasso Euribor +[…] punti base, la linea di credito viene comunque concessa a condizioni più favorevoli di quelle che BIC potrebbe ottenere sul mercato. Sebbene alla Commissione non siano stati forniti parametri di riferimento comparabili per transazioni simili che avvengono sul mercato, la Commissione sottolinea che sarebbe improbabile che una linea di credito di tale durata e dimensioni sia disponibile sul mercato, anche a livelli di interessi più elevati. Inoltre, la Commissione ritiene interessante che la remunerazione sui prestiti concessi da CGD […] sia fissata al tasso Euribor […] mesi +[…] punti base.
(211)
Alla luce di quanto precede, i dubbi della Commissione sulla redditività di BPN sono stati dissipati.
6.3.2 Aiuto limitato al minimo e condivisione degli oneri
(212)
La comunicazione sulla ristrutturazione indica che un contributo appropriato del beneficiario è necessario al fine di limitare l’aiuto al minimo indispensabile e di attenuare i problemi di distorsione della concorrenza e di rischio morale. A tale scopo: a) sia i costi della ristrutturazione che l’importo dell’aiuto devono essere limitati e b) è necessario un contributo proprio significativo.
(213)
I principi che disciplinano il contributo proprio della banca beneficiaria nella fase di ristrutturazione sono esposti nella sezione 3 della comunicazione sulla ristrutturazione. Occorre i) che gli aiuti alla ristrutturazione si limitino alla copertura dei costi necessaria al ripristino della redditività; ii) che le banche beneficiarie utilizzino nella misura del possibile le proprie risorse per finanziare la ristrutturazione, ad esempio attraverso la vendita di attività; e iii) che i costi connessi con la ristrutturazione siano anche a carico di coloro che hanno investito nella banca, assorbendo le perdite con il capitale disponibile ed erogando una remunerazione adeguata per gli interventi statali. L’obiettivo della condivisione degli oneri è duplice: limitare le distorsioni della concorrenza ed ovviare al cosiddetto rischio morale (50).
(214)
Un piano di ristrutturazione deve dimostrare chiaramente che l’aiuto è stato mantenuto al minimo necessario. I costi associati alla ristrutturazione devono essere sostenuti non solo dallo Stato, ma nella massima misura possibile anche da coloro che hanno investito nella banca. In altre parole, la banca e i detentori del suo capitale dovrebbero contribuire alla ristrutturazione il più possibile mediante le proprie risorse. Gli aiuti alla ristrutturazione devono limitarsi alla copertura dei costi necessari al ripristino della redditività. Ne consegue che un’impresa non deve ricevere risorse pubbliche che potrebbero essere utilizzate per finanziare attività che distorcono il mercato e non sono connesse al processo di ristrutturazione, come le acquisizioni (51).
(215)
Per quanto riguarda la limitazione dell’aiuto al minimo, il punto 23 della comunicazione sulla ristrutturazione stabilisce che gli aiuti alla ristrutturazione devono essere limitati alla copertura dei costi necessari al recupero della redditività.
(216)
A tale scopo, la Commissione deve valutare, in primo luogo, l’affermazione delle autorità portoghesi secondo cui i costi associati alla vendita di BPN a BIC sono inferiori ai costi che dovrebbero essere sostenuti dal Portogallo in caso di liquidazione di BPN e, in secondo luogo, se l’aiuto concesso per la ristrutturazione di BPN è stato mantenuto al minimo necessario.
(217)
Nella decisione del 24 ottobre 2011, la Commissione ha espresso dubbi su vari aspetti del confronto quantitativo tra i due scenari proposti dal Portogallo all’epoca.
(218)
Nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012, il Portogallo ha fornito un confronto aggiornato dei due scenari e ha modificato le sue ipotesi iniziali per affrontare le principali preoccupazioni espresse dalla Commissione nella decisione del 24 ottobre 2011, che riguardavano i costi in caso di liquidazione. In modo specifico, il Portogallo ha affrontato la riduzione (haircut) dei prestiti e il trattamento dei titolari di obbligazioni subordinate.
(219)
In particolare, il Portogallo ha fornito ulteriori informazioni e un parametro di riferimento alternativo riguardo alla sua ipotesi in relazione allo riduzione (haircut) del 30-50 % del valore contabile nell’ambito della vendita dei prestiti. Il Portogallo ha anche fornito i dati finali sui prestiti assunti da BIC, il cui importo non era noto al momento del confronto iniziale, ossia il 17 febbraio 2012. Ha anche eliminato dallo scenario di liquidazione i costi associati al rimborso di alcuni titolari di obbligazioni subordinate, come specificato al punto (221).
(220)
La Commissione ritiene che, tenendo conto della situazione economica attuale e della riduzione della leva finanziaria del settore bancario, l’applicazione di una riduzione del valore nominale (haircut) nell’ambito della vendita di un portafoglio di prestiti sia giustificabile. Inoltre, se i prestiti fossero stati mantenuti fino alla scadenza, lo Stato avrebbe dovuto sostenere i costi finanziari e il rischio di credito fino alla scadenza. La Commissione può pertanto accettare il valore più basso della stima della riduzione (haircut) fornita del Portogallo, ossia una riduzione (haircut) di [20-50]%.
(221)
In relazione ai titolari di obbligazioni subordinate, alla Commissione risulta che l’importo totale di 245 milioni di EUR sia composto da vari elementi. Può essere possibile […]. Il Portogallo ha sostenuto che, dopo una valutazione giuridica delle condizioni di ogni emissione, […].
(222)
La tabella 3 fornisce un quadro generale della stima dei flussi in entrata/in uscita, tenendo conto delle ipotesi rivedute menzionate nei precedenti paragrafi (219)-(221). Tale stima tiene conto soltanto dei costi marginali connessi ai due scenari (e non dei costi già sostenuti) ed è basata sui dati di bilancio di BPN al momento della vendita a BIC (52).
Tabella 3
confronto tra gli scenari di vendita a BIC e di liquidazione (dati in milioni di EUR)
Vendita a BIC
Liquidazione
FLUSSI IN USCITA
1
Pagamento dei finanziamenti a istituti di credito
[…] (53)
2
Pagamento dei depositi dei clienti
[…]
3
Aumento di capitale
[…]
4
Titolari di obbligazioni subordinate, escluse le obbligazioni perpetue - TBC
[…]
Flussi in uscita totali
[…]
[…]
Vendita a BIC
Liquidazione
FLUSSI IN ENTRATA
5
Vendita di prestiti dei clienti (2 114 milioni di EUR al netto della riduzione (haircut) del 30 %)
[…]
6
Rimborso di contanti e prestiti a istituti di credito
[…] (54)
7
Prezzo di vendita di BPN
[…]
8
Premio di vendita di depositi - 2 % del saldo dei depositi
[…]
Flussi in entrata totali
[…]
DIFFERENZA PREVISTA
[…]
[…]
(223)
Nel complesso le opzioni della liquidazione in base alle quali lo Stato pagherebbe tutti i depositi (diversi da quelli dei creditori subordinati titolari di obbligazioni perpetue) e tutta l’esposizione verso gli istituti di credito sarebbero più onerose della vendita a BIC.
(224)
La Commissione riconosce le incertezze connesse ad alcune ipotesi, ossia la possibilità di recuperare i crediti trasferiti a BIC. Deve essere preso in considerazione anche il fatto che la liquidazione potrebbe avere ricadute negative sulla fiducia in tutto il settore bancario e sul rating sovrano dello Stato membro interessato.
(225)
Sulla base delle informazioni disponibili, la Commissione conclude che l’opzione di ristrutturazione della banca, ossia la vendita a BIC, contribuisce a limitare l’importo dell’aiuto al minimo.
(226)
BPN ha ricevuto un aiuto di importo considerevole prima e dopo la nazionalizzazione come indicato nei paragrafi da (182) a (185). L’aiuto era necessario per mantenere in vita la banca per il periodo necessario per attuare la ristrutturazione scelta, ossia la vendita delle parti redditizie a BIC e la liquidazione nel tempo delle attività che hanno subito una riduzione di valore. In seguito al processo di ristrutturazione, BPN scomparirà come banca indipendente. Il bilancio dell’attività bancaria al dettaglio che sarà rilevata da BIC è inferiore al 35 % del bilancio di BPN prima della sua nazionalizzazione. Nelle condizioni di mercato prevalenti, tali misure (e in particolare la separazione delle attività bancarie non al dettaglio nelle SPV) sono strettamente legate alla redditività della banca che resta sul mercato. Le attività e i servizi diversi da quelli bancari al dettaglio sono stati trasferiti alle SVP che saranno liquidate nel corso del tempo. La Commissione riconosce che i considerevoli ritardi registrati nell’attuazione della ristrutturazione di BPN sono legati alle circostanze eccezionali che hanno inciso sull’economia portoghese e hanno comportato la firma del memorandum d’intesa del 17 maggio 2011.
(227)
Come precisato dalla Commissione nella sua decisione del 24 ottobre 2011, oltre alle misure concesse a BPN prima della sua vendita, BIC richiede altre misure, che sono indicate al punto (56).
(228)
Nella sua decisione del 24 ottobre 2011, la Commissione ha sollevato dubbi riguardo al fatto che l’apporto di capitale richiesto da BIC fosse l’importo minimo necessario per garantire la redditività. Tenendo conto degli adeguamenti del bilancio richiesti da BIC nella sua offerta del 20 luglio 2011 e del bilancio di BPN di giugno 2011, il Portogallo ha ritenuto che un livello di capitale di [200-400] milioni di EUR rappresenti un coefficiente di capitale di base di classe 1 di [10-18] %.
(229)
Il Portogallo sostiene che il livello di capitale è il risultato della procedura di gara d’appalto, se si tiene conto anche del prezzo che BIC pagherà allo Stato (40 milioni di EUR). È giustificato dai costi di riorientamento della banca verso le sue attività essenziali e dalla necessità di mantenere una riserva sufficiente di capitale aggiuntivo. Il Portogallo ritiene che la riserva sia adeguata per mantenere un livello sufficiente di capitale proprio, in particolare negli anni iniziali dell’integrazione, se si tiene conto anche della reputazione negativa di BPN e della difficile situazione economica del Portogallo.
(230)
Va sottolineato che, in base al piano di ristrutturazione di gennaio 2012, il coefficiente di capitale dovrebbe raggiungere l’[8-12] % alla fine del quarto anno dalla vendita e, in uno scenario di crisi, il [7-11] % (leggermente inferiore al minimo del 10 % previsto dalla legge in Portogallo).
(231)
La Commissione può pertanto concludere che il livello di capitale equivalente a un coefficiente di capitale di base di classe 1 di [10-18] % è il risultato della procedura di gara d’appalto e che è necessario per garantire la redditività della banca, sulla base del piano di ristrutturazione di gennaio 2012.
(232)
La Commissione considera positivo il fatto che l’accordo quadro con BIC includa l’impegno da parte di BIC di non distribuire dividendi o altri benefici equivalenti agli azionisti in relazione a BPN per un periodo di cinque anni. Lo scopo di tale impegno è garantire che il capitale fornito a BPN non esca immediatamente dalla banca, sotto forma di risorse distribuite agli azionisti.
(233)
Tuttavia, le attività finali rilevate da BIC sono diverse da quelle dell’offerta di BIC del 20 luglio 2012 e BIC si riserva anche il diritto di restituire i prestiti in sofferenza. La Commissione ritiene pertanto che per mantenere l’aiuto al minimo qualsiasi riduzione dell’RWA derivante dalla restituzione di prestiti allo Stato deve essere accompagnata da una corrispondente riduzione di capitale in misura pari al [10-18] % della riduzione dell’RWA. La riduzione di capitale potrebbe assumere la forma di una riduzione (haircut) del valore contabile dei prestiti restituiti allo Stato.
(234)
La Commissione prende atto che BIC ha suggerito che l’entità congiunta potrebbe mantenere un coefficiente di capitale di base di classe 1 di [10-18] % qualora dovesse restituire i prestiti in sofferenza, concedendo nuovi crediti all’economia. La Commissione ritiene che tale misura non limiterebbe l’aiuto al minimo per i seguenti motivi. In primo luogo, il coefficiente di capitale di BIC prima della vendita sarà inferiore a [10-18] % alla data della vendita. Pertanto, non appena BPN sarà incorporata in BIC, il livello di capitale di base di classe 1 nell’entità congiunta diminuirà immediatamente (come risulta dal piano di ristrutturazione di gennaio 2012). Ne consegue che, se l’entità congiunta dovesse mantenere un coefficiente di capitale di base di classe 1 di [10-18] % dopo l’integrazione, avrebbe una capitalizzazione superiore a quella prevista da BIC. In secondo luogo, il piano di ristrutturazione di gennaio 2012 tiene già conto della concessione di nuovi prestiti all’economia e a tale scopo il livello di capitale di base di classe 1 di [10-18] % (molto elevato) di BPN al momento della vendita viene considerato sufficiente. Non è quindi necessario dedicare più capitale di quello previsto nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012 all’erogazione di nuovi prestiti. A questo proposito, la Commissione esprime parere favorevole riguardo all’impegno assunto dal Portogallo di garantire che il coefficiente di capitale di base di classe 1 di BPN alla data della vendita a Banco BIC non superi il [10-18] % e che, se i prestiti in sofferenza saranno trasferiti allo Stato o a qualsiasi ente controllato dallo Stato dopo la vendita, Banco BIC o l’entità congiunta trasferisca allo Stato o a qualsiasi organo controllato dallo Stato il capitale associato a tali prestiti in misura pari al [10-18] % delle attività ponderate per il rischio dei prestiti.
(235)
Inoltre, la comunicazione sulla ristrutturazione stabilisce che un divieto di acquisizioni è indispensabile per mantenere l’aiuto limitato al minimo necessario. Il punto (23) della comunicazione sulla ristrutturazione precisa esplicitamente che “un’impresa non dovrebbe ricevere risorse pubbliche che potrebbero essere utilizzate per finanziare attività che distorcono il mercato e non sono connesse al processo di ristrutturazione. Ad esempio, le acquisizioni di partecipazioni in altre imprese o i nuovi investimenti non possono essere finanziati attraverso aiuti di Stato a meno che questo non sia essenziale per il ripristino della redditività di un’impresa”.
(236)
La Commissione osserva che già nel piano di ristrutturazione di gennaio 2012 si precisava che l’entità congiunta sarebbe diventata un’entità redditizia che avrebbe dovuto realizzare un rendimento del capitale netto accettabile e avrebbe potuto addirittura realizzare profitti. Il ripristino della redditività non è basato su acquisizioni. Anzi, la Commissione è del parere che un divieto di acquisizioni garantirà che il capitale ritenuto necessario per la ristrutturazione resti nella banca, contribuendo quindi al ripristino della redditività. A questo proposito, la Commissione ritiene che l’impegno del Portogallo ad applicare un divieto di acquisizioni sia necessario per garantire la compatibilità dell’aiuto alla ristrutturazione con il mercato interno.
(237)
Riguardo al contributo proprio, la comunicazione sulla ristrutturazione richiede che i costi di ristrutturazione siano sostenuti non solo dallo Stato, ma anche dai vecchi investitori e azionisti della banca. Tale disposizione assicura che le banche oggetto di salvataggio siano rese debitamente responsabili delle conseguenze dei loro comportamenti passati in modo da creare incentivi adeguati per i loro comportamenti futuri.
(238)
Nel caso in esame, la Commissione si esprime a favore del fatto che gli azionisti abbiano perso la loro quota della banca senza alcuna compensazione. Partecipano quindi in maniera adeguata alla condivisione degli oneri per una banca il cui valore è negativo in base alla stima di due organi indipendenti designati dal Portogallo. Ritiene positivo anche il fatto che il consiglio di amministrazione di BPN sia stato cambiato e sostituito nel contesto del processo di nazionalizzazione.
(239)
La Commissione sottolinea tuttavia che i titolari di obbligazioni subordinate, che detengono un importo di 245 milioni di EUR, saranno mantenuti nella banca che viene privatizzata e molti continueranno a ricevere cedole.
(240)
Come indicato nel punto 26 della comunicazione sulla ristrutturazione, “le banche non dovrebbero utilizzare gli aiuti di Stato per remunerare i fondi propri (capitale proprio e debito subordinato) quando tali settori di operatività non generano utili sufficienti”.
(241)
Riguardo al periodo in cui BPN era in fase di ristrutturazione, BPN non si è attenuta alla politica della Commissione in materia di strumenti ibridi come indicato nel punto 26 della comunicazione sulla ristrutturazione. La Commissione ha chiarito nella comunicazione che, in un contesto di ristrutturazione, la compensazione discrezionale delle perdite (ad esempio liberando riserve o riducendo il capitale proprio) da parte delle banche beneficiarie per garantire il pagamento di dividendi e cedole sul debito subordinato in essere non è, in linea di principio, compatibile con l’obiettivo della condivisione degli oneri. La Commissione sottolinea che il pagamento di cedole non ha rispettato tale principio e deve essere compensato con una ristrutturazione più profonda. (55)
(242)
La Commissione ritiene che la profonda ristrutturazione della banca possa essere sufficiente per compensare la mancanza di condivisione degli oneri.
(243)
Tuttavia, poiché adesso la banca viene venduta, è necessario un divieto sulle opzioni call fino al 31 dicembre 2016 per garantire un livello minimo di condivisione degli oneri da parte dei detentori del capitale della banca.
(244)
A questo proposito, la Commissione prende atto dell’impegno del Portogallo a garantire che, per contribuire al processo di ristrutturazione di BPN, Banco BIC, l’entità congiunta e il Portogallo non esercitino fino al 31 dicembre 2016 diritti di opzioni call in relazione agli strumenti di debito subordinato emessi da BPN prima della data della vendita.
(245)
La Commissione sottolinea che la remunerazione per ognuna delle misure di aiuto riportate nei precedenti paragrafi da (182) a (185), e in particolare le garanzie, l’apporto di capitale e il trasferimento di attività alle SPV, non è in linea con le comunicazioni della Commissione pertinenti.
(246)
Il prezzo delle garanzie è stato fissato a 20 punti base, quindi a un livello molto inferiore a quello derivante dall’applicazione delle norme della Commissione in materia di remunerazione delle garanzie di Stato sugli strumenti finanziari emessi da istituzioni finanziarie.
(247)
È chiaro che l’apporto di capitale di 600 milioni di EUR in BPN di febbraio 2012 non comporta una remunerazione in linea con la comunicazione sulla ristrutturazione. In effetti, le autorità portoghesi non si aspettano alcuna remunerazione sul capitale conferito. Infatti, il capitale è stato conferito allo scopo di consentire la vendita della banca a un prezzo negativo.
(248)
Riguardo al trasferimento di attività alle SPV al valore contabile, sebbene la Commissione riconosca da un punto di vista teorico che il trasferimento di attività alle tre SPV è inteso a salvaguardare la redditività di BPN e a consentirne la vendita, il trasferimento al valore contabile comporta un aiuto che non è in linea con i principali requisiti stabiliti dalla comunicazione sulle attività che hanno subito una riduzione di valore. In particolare, il trasferimento è al valore contabile, molto superiore al valore economico effettivo, e non è contemplata alcuna remunerazione per lo Stato. La comunicazione sulle attività che hanno subito una riduzione di valore riconosce che una profonda ristrutturazione può compensare i possibili disallineamenti rispetto ai criteri principali della comunicazione, compresi quelli relativi ai prezzi. L’esistenza di una profonda ristrutturazione di BPN è un elemento che potrebbe consentire alla Commissione di considerare tale misura compatibile con la comunicazione sulle attività che hanno subito una riduzione di valore. Il trasferimento di attività alle SPV potrebbe quindi essere valutato insieme al resto delle misure a favore di BPN e nell’ambito della profonda ristrutturazione.
(249)
Il punto 25 della comunicazione sulla ristrutturazione stabilisce che qualsiasi deroga da un’adeguata condivisione degli oneri ex ante che possa essere stata eccezionalmente concessa nella fase di salvataggio per ragioni di stabilità finanziaria deve essere compensata da un ulteriore contributo in una fase successiva della ristrutturazione, ad esempio sotto forma di clausole di recupero (“claw-back”) e/o di una ristrutturazione più profonda, ivi comprese misure aggiuntive per limitare le distorsioni della concorrenza.
(250)
La Commissione ritiene che la ristrutturazione di BPN sia sufficientemente profonda. Sottolinea in primo luogo che la banca ha dimensioni ridotte. In seguito al processo di ristrutturazione, BPN scomparirà come banca indipendente. Il bilancio dell’attività bancaria al dettaglio che sarà rilevata da BIC è inferiore al 35 % del bilancio di BPN prima della nazionalizzazione. Le operazioni e le attività diverse da quelle bancarie al dettaglio sono state eliminate in maniera definitiva.
(251)
La Commissione può pertanto concludere che la condivisione degli oneri è adeguata alla luce della profonda ristrutturazione di BPN.
6.3.3 Misure di limitazione delle distorsioni della concorrenza
(252)
Per quanto riguarda le misure di limitazione delle distorsioni della concorrenza, la comunicazione sulla ristrutturazione prevede che la natura e la forma di tali misure dipenderanno dall’importo degli aiuti e dalle condizioni e circostanze in cui sono stati concessi e, in secondo luogo, dalle caratteristiche del mercato o dei mercati sui quali opererà la banca beneficiaria.
(253)
Sebbene l’importo dell’aiuto ricevuto da BPN sia considerevole, si deve tenere conto delle dimensioni limitate di BPN. Come precisato nel punto 32 della comunicazione sulla ristrutturazione, la Commissione analizzerà gli effetti probabili degli aiuti sui mercati in cui opera la banca beneficiaria dopo la ristrutturazione. Innanzitutto, saranno esaminate le dimensioni e l’importanza relativa della banca sul mercato su cui è attiva, dopo che sarà stata resa redditizia.
(254)
A questo proposito, la Commissione sottolinea che BPN non proseguirà le sue attività sotto forma della stessa entità economica di prima dell’intervento dello Stato (56). La banca è stata nazionalizzata e ha subito una profonda ristrutturazione. Pertanto, una banca molto più piccola sarà in situazione di concorrenza sul mercato.
(255)
Tenuto conto dell’entità del bilancio, alla fine del 2008 BPN era la settima maggiore istituzione finanziaria operante in Portogallo. Dalla sua nazionalizzazione, è stata ridimensionata, in particolare in seguito ai flussi in uscita dai depositi. A metà del 2011 era al dodicesimo posto con una quota di mercato per i depositi e i prestiti inferiore all’1 %. I depositi e i prestiti si sono quasi dimezzati nel periodo 2008-2011.
(256)
Nelle sue osservazioni sulla decisione del 24 ottobre 2011, il Portogallo ha dichiarato in primo luogo che, già prima della nazionalizzazione, BPN aveva una quota di mercato di circa [1-2] %. In secondo luogo, dopo la nazionalizzazione, BPN è stata sostanzialmente ristrutturata e le sue dimensioni hanno continuato a essere ridotte. In terzo luogo, anche dopo l’integrazione con BIC, la nuova entità integrata avrà una quota di mercato inferiore a [ 1] % in Portogallo, in quanto la quota di mercato di BPN è attualmente pari a circa [ 1] % per i crediti ai clienti e i depositi e le quote di mercato di BIC sono pari a [ 1] % per i prestiti e a [ 1] % per i depositi.
(257)
La Commissione sottolinea inoltre che la vendita delle attività bancarie mediante una procedura di gara d’appalto ha dato ai concorrenti l’opportunità di acquistare il marchio e l’attività di BPN, limitando quindi le distorsioni della concorrenza.
(258)
La Commissione si esprime inoltre a favore della politica relativa ai dividendi come descritto al punto (56), punto xiii.
(259)
Inoltre, il punto (44) della comunicazione sulla ristrutturazione stabilisce inoltre che le banche non possono addurre il sostegno statale come vantaggio competitivo nella commercializzazione delle proprie offerte finanziarie. La Commissione considera positivo l’impegno assunto dal Portogallo a garantire che BIC non faccia riferimento all’uso di aiuti di Stato nelle campagne di commercializzazione e nelle comunicazioni agli investitori.
(260)
Nella sua decisione del 24 ottobre 2011, la Commissione dubitava che le misure previste fossero sufficienti tenendo conto del considerevole importo dell’aiuto e del fatto che BPN aveva ricevuto una ricapitalizzazione, garanzie e misure relative alle attività che hanno subito una riduzione di valore che non erano remunerate in maniera conforme alle disposizioni delle comunicazioni pertinenti.
(261)
In particolare, la Commissione ha preso atto che la banca avrebbe operato nel mercato con un coefficiente di capitale di base di classe 1 iniziale di [10-18] %, che è molto superiore ai livelli minimi del 9 % richiesti alla fine del 2011 e del 10 % alla fine del 2012.
(262)
Inoltre, BIC ha invocato il diritto di rivendere entro […] mesi i prestiti in sofferenza da almeno […] giorni (fino a […] % del valore nominale del portafoglio dei prestiti). Ha anche richiesto il mantenimento dell’aiuto di tesoreria di CGD in due forme. La prima è il mantenimento per tre anni della linea di credito del programma di commercial paper per un importo massimo di [150-500] milioni di EUR con una garanzia di Stato e l’impegno da parte di CGD di mantenere le condizioni della linea di credito fino […]. La seconda è una nuova linea di credito concessa da CGD per un importo massimo di [150-350] milioni di EUR per compensare una riduzione dei depositi a un livello inferiore a 1,8 miliardi di EUR, con una remunerazione al tasso Euribor +[…] punti base.
(263)
In questo modo, si dovrebbe assicurare che l’aiuto di Stato non venga utilizzato dall’entità congiunta per crescere a scapito dei concorrenti e che le distorsioni della concorrenza dovute all’aiuto siano affrontate in maniera adeguata.
(264)
Tenuto conto della situazione di tensione sul mercato e delle condizioni rigorose imposte al settore bancario dal Portogallo in seguito agli eventi che hanno portato alla conclusione del memorandum d’intesa, la Commissione ritiene che le linee di liquidità influirebbero in misura considerevole sulla capacità dell’entità congiunta di competere sul mercato con altri operatori che non hanno ricevuto aiuti di Stato.
(265)
L’aiuto di Stato può pertanto essere dichiarato compatibile soltanto se esistono misure sufficienti per garantire che l’aiuto di Stato non sia utilizzato a scapito dei concorrenti, alcuni dei quali non hanno ricevuto un sostegno pubblico simile. Deve essere mantenuta una situazione di parità di trattamento tra le banche che hanno ricevuto aiuti pubblici e quelle che non li hanno ricevuti. L’aiuto di Stato non deve rendere meno attraenti gli incentivi a competere, investire e innovare per i non beneficiari o creare ostacoli all’ingresso che potrebbero mettere a repentaglio le attività transfrontaliere.
(266)
È necessario garantire che l’entità congiunta non benefici di un vantaggio concorrenziale derivante dal trasferimento del rischio di liquidità allo Stato e dall’apporto di capitali.
(267)
In primo luogo, la Commissione ritiene che, per limitare le distorsioni della concorrenza derivanti dal fatto che la banca avrebbe un livello di capitale superiore al requisito minimo (cfr. punto (261)), qualsiasi riduzione dell’RWA dovuta alla restituzioni dei prestiti allo Stato debba essere accompagnata da una corrispondente riduzione di capitale. Pertanto, l’impegno assunto dal Portogallo riguardo al livello massimo di capitale di BPN è necessario per garantire la compatibilità dell’aiuto alla ristrutturazione con il mercato interno.
(268)
In secondo luogo, la Commissione ritiene che la durata della linea di credito di [150-500] milioni di EUR connessa al programma di commercial paper di BPN debba essere limitata a un periodo di […] anni. Inoltre, la remunerazione per la seconda linea di liquidità deve essere più vicina alle condizioni di mercato e fissata al tasso Euribor +[…] punti base. Nel contempo, il Portogallo deve richiedere la previa approvazione della Commissione prima che venga concessa qualsiasi linea di credito o garanzia da parte di CGD o dello Stato fino al 31 dicembre 2016, per garantire che tali limitazioni non siano eluse. A questo proposito, la Commissione prende atto degli impegni assunti dal Portogallo riguardo alle linee di liquidità; sono necessari per garantire la compatibilità dell’aiuto alla ristrutturazione con il mercato interno.
(269)
In terzo luogo, la comunicazione sulla ristrutturazione associa inoltre un divieto di acquisizioni alle distorsioni della concorrenza. Nei punti 39 e 40, la comunicazione spiega che “gli aiuti di Stato non devono essere utilizzati a scapito di concorrenti che non godono di un sostegno pubblico simile” e che “le banche non dovrebbero utilizzare gli aiuti di Stato per acquisire imprese concorrenti”. La Commissione accoglie con favore l’impegno del Portogallo cui si fa riferimento al punto (236) a imporre un divieto di acquisizioni fino al 31 dicembre 2016.
(270)
Infine, il diritto di BIC di restituire i prestiti in sofferenza allo Stato deve terminare il […] e non […] mesi dalla data della vendita. La Commissione ritiene che BIC abbia avuto l’opportunità di riesaminare i prestiti di BPN dall’avvio della gara d’appalto e in particolare dopo la conclusione dell’accordo quadro avvenuto il 9 dicembre 2011. Inoltre, il portafoglio dei prestiti è già stato ripulito due volte: con il trasferimento dei prestiti in sofferenza alle SPV nel dicembre 2010 e successivamente da BIC che in qualità di acquirente ha richiesto il diritto di restituire allo Stato altri prestiti per soddisfare il rapporto tra prestiti e depositi di [110-150] %.
(271)
La Commissione sottolinea che qualsiasi altra possibilità di restituzione offre a BIC una protezione contro il rischio di peggioramento della situazione economica. Un’eventuale “sofferenza” successiva potrebbe essere determinata con ogni probabilità dal peggioramento della situazione economica, e quindi avere ripercussioni su tutto il settore bancario. Il diritto di BIC di restituire i prestiti in sofferenza allo Stato falsa la concorrenza in quanto nessun’altra banca avrà la stessa possibilità. Il termine per le restituzioni deve pertanto essere ridotto fino al […] al massimo. A questo proposito, la Commissione accoglie con favore l’impegno del Portogallo a rispettare il termine del […].
6.3.4 Conclusione
(272)
Se tutti gli impegni descritti nella sezione 5.2 sono correttamente attuati, il piano di ristrutturazione di gennaio 2012 fornisce prove sufficienti del ripristino della redditività a lungo termine dell’entità congiunta, del raggiungimento di un livello sufficiente di condivisione degli oneri e dell’adozione di misure adeguate per limitare le distorsioni indebite della concorrenza. La Commissione può pertanto dichiarare il piano di ristrutturazione di gennaio 2012 in linea con la comunicazione sulla ristrutturazione.
6.3.5 Controllo
(273)
Il punto 46 della comunicazione sulla ristrutturazione indica che gli Stati membri devono presentare relazioni periodiche particolareggiate per consentire la verifica della corretta attuazione del piano di ristrutturazione. Ne consegue che il Portogallo deve fornire alla Commissione tali relazioni ogni sei mesi, a iniziare dalla data della presente decisione.
7. Conclusione
(274)
La Commissione si rammarica che il Portogallo abbia dato illegalmente esecuzione alle misure di aiuto di Stato riportate nella sezione 6.1.2 “Quantificazione dell’aiuto di Stato” violando l’articolo 108, paragrafo 3, del trattato. Tale aiuto, insieme alle altre misure di aiuto considerate nella presente decisione, può tuttavia essere considerato compatibile se vengono attuati gli impegni descritti nella sezione 5.2,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
1. Le seguenti misure concesse dal Portogallo costituiscono un aiuto di Stato:
i.
prestiti concessi da CGD prima della nazionalizzazione;
ii.
prestiti e linee di liquidità concessi da CGD a BPN dopo la nazionalizzazione e prima della vendita, con o senza una garanzia di Stato esplicita;
iii.
trasferimento di attività da BPN alle SPV al valore contabile prima e dopo la vendita;
iv.
apporto di capitale da parte dello Stato del 15 febbraio 2012;
v.
linee di liquidità concesse da parte di CGD e richieste da BIC per l’entità congiunta;
vi.
diritto di BIC di trasferire depositi con un prezzo superiore a […] punti base allo Stato o di ottenere dallo Stato la remunerazione della differenza;
vii.
trasferimento allo Stato dei costi connessi ai rischi di contenzioso.
2. Le misure di aiuto riportate nel paragrafo 1 sono compatibili con il mercato interno alla luce degli impegni di cui alla sezione 5.2.
Articolo 2
Entro due mesi dalla notifica della presente decisione, il Portogallo informa la Commissione circa i provvedimenti presi per conformarvisi. Inoltre, il Portogallo presenta relazioni dettagliate circa i provvedimenti presi per conformarvisi, iniziando sei mesi dopo la data della presente decisione.
Articolo 3
La Repubblica portoghese è destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 27 marzo 2012