PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 205/2011
ze dne 28. února 2011
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (3) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení Rady (ES) č. 367/2006 (4) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(3)
V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 (5) konečné antidumpingové clo uložené tomuto výrobci nařízením (ES) č. 1676/2001.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (6) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o výrobce PET filmu v Indii. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního antidumpingového nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (7) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Stejným nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který byl omezen na jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu zahájeného Komisí z vlastní iniciativy a týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (8) konečné antidumpingové clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(7)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto smyslu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 ze dne 13. září 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1292/2007 a (ES) č. 367/2006, pokud jde o vynětí z opatření stanovených těmito nařízeními jednoho izraelského vývozce a o ukončení celní evidence dovozu od tohoto vývozce (9).
(8)
Je třeba připomenout, že na společnost Vacmet India Limited se uplatňuje zbytkové antidumpingové clo ve výši 17,3 % na základě nařízení (ES) č. 1292/2007.
2. Stávající vyrovnávací opatření
(9)
Je rovněž třeba uvést, že na společnost Vacmet India Limited se uplatňuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 % na základě nařízení (ES) č. 367/2006 v platném znění.
3. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
Dne 7. srpna 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost o přezkum, jenž by byl omezen na dumping, podala společnost Vacmet India Limited, vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
4. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila dne 14. ledna 2010 v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkum dumpingu ve vztahu k žadateli.
(12)
Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu také mělo posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
(13)
Dne 14. ledna 2010 Komise rovněž zveřejněním oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie (11) zahájila částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření omezený na přezkum subvencování ve vztahu k žadateli.
5. Šetření
(14)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(15)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumného šetření oficiálně informovala žadatele, úřady země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(16)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(17)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Výrobkem, jehož se týká tento přezkum, je výrobek vymezený v nařízení, kterým se ukládají platná opatření (nařízení (ES) č. 1292/2007), tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(19)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(20)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(21)
K určení běžné hodnoty bylo nejprve stanoveno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku reprezentativní ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení, konkrétně zda tento prodej představoval 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do EU. Komise dospěla k závěru, že žadatel prodával obdobný výrobek na domácím trhu v celkově reprezentativním objemu. Tato zkouška reprezentativnosti byla poté provedena u jednotlivých druhů výrobku. Bylo zjištěno, že dva druhy nebyly na domácím trhu prodávány vůbec.
(22)
Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na indickém domácím trhu v průběhu období šetření. Bylo zjištěno, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových.
(23)
Bylo zjištěno, že pokud jde o druhy výrobků prodávané na domácím trhu, jež prošly zkouškou reprezentativnosti uvedenou v 21. bodě odůvodnění výše, u jednoho druhu výrobku nebyla žádná transakce domácího prodeje zisková, a tyto transakce tedy neproběhly v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(24)
Pokud jde o druhy výrobků prodávané na domácím trhu v Indii v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených odběrateli, kteří nejsou ve spojení podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo splatných. Pokud jde o ostatní druhy, konkrétně druh uvedený ve 23. bodě odůvodnění výše a druhy, jež nejsou prodávány na domácím trhu, byla běžná hodnota určena na základě výrobních nákladů žadatele u dotčených vyvezených vzorů s připočtením přiměřené částky na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(25)
S ohledem na vysokou úroveň ziskovosti domácího prodeje v běžném obchodním styku byly částky na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk založeny na všech domácích prodejích obdobného výrobku na domácím trhu.
b) Vývozní cena
(26)
Ve všech případech, kdy se PET film vyvážel přímo nezávislým odběratelům v EU, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(27)
Pokud jde o prodej na vývoz do EU, který se uskutečnil prostřednictvím společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena na základě cen, za něž byly dovážené výrobky prodány prvnímu nezávislému kupujícímu v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení.
(28)
Za tímto účelem byly provedeny úpravy všech nákladů vzniklých mezi dovozem a opětovným prodejem prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie. U těchto prodejů byla rovněž odečtena přiměřená částka na odbyt, obecné a správní výdaje a zisk. Procentní podíl použitý k výpočtu zisku a nákladů na odbyt a obecné a správní výdaje byly v souladu s podílem uvedeným ve výsledovce a rozvaze společnosti ve spojení.
c) Srovnání
(29)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel v odůvodněných případech platí.
d) Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(31)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti, jak je uvádí žadatel, lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(32)
Šetření ukázalo, že indikativní dumpingové rozpětí vypočítané v souvislosti s prodejem na vývoz žadatele do třetích zemí bylo během období přezkumného šetření rovněž negativní. Pokud jde o objem, tento prodej byl několikanásobně větší než prodej na vývoz do EU.
(33)
Bylo rovněž zjištěno, že žadatel od roku 2007 značným způsobem investoval do zlepšení svého výrobního procesu a do výroby základní suroviny, která je nezbytná k výrobě dotčeného výrobku. Tyto změny vedly zejména ke snížení nákladů, a vysvětluje se tak přímý dopad na dumpingové rozpětí společnosti. Lze mít za to, že změna okolností je trvalé povahy.
(34)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny okolností považují za trvalé a že použití současné výše antidumpingových opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(35)
S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku žadatelem na 0 %.
(36)
Podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (12) nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem nápravy jedné a téže situace, která vzniká dumpingem nebo poskytnutím vývozní subvence. Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, na žadatele se vztahuje vyrovnávací clo. Vzhledem k tomu, že antidumpingové clo stanovené pro žadatele, pokud jde o dotčený výrobek, činí 0 %, v tomto případě k takové situaci nedochází.
(37)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zvažuje návrh změny celní sazby platné pro žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky.
(38)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se vkládá položka, která zní:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indie
0,0
A992“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. února 2011.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 205/2011 DEL CONSIGLIO
del 28 febbraio 2011
che modifica il regolamento (CE) n. 1292/2007 che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) originari dell’India
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento antidumping di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4, e l’articolo 11, paragrafi 3, 5 e 6,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione»), previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Inchiesta precedente e misure antidumping in vigore
(1)
Nell’agosto 2001 con il regolamento (CE) n. 1676/2001 (2) il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di polietilene tereftalato (PET) originari, tra l’altro, dell’India. Le misure consistevano in un dazio antidumping ad valorem compreso tra lo 0 % e il 62,6 % istituito nei confronti delle importazioni provenienti da produttori esportatori inseriti in un elenco, con un’aliquota del dazio residuo del 53,3 % applicata alle importazioni da tutte le altre società.
(2)
Con il regolamento (CE) n. 366/2006 (3) nel marzo 2006 il Consiglio ha modificato le misure istituite mediante il regolamento (CE) n. 1676/2001. Il dazio antidumping così istituito, la cui aliquota era compresa tra lo 0 % e il 18 %, teneva conto dei risultati del riesame in previsione della scadenza dei dazi compensativi definitivi di cui al regolamento (CE) n. 367/2006 (4).
(3)
Nell’agosto 2006, in seguito a un riesame intermedio riguardante la sovvenzione di un produttore indiano di fogli di PET, il Consiglio ha, con il regolamento (CE) n. 1288/2006 (5), modificato il dazio antidumping definitivo istituito nei confronti di tale produttore dal regolamento (CE) n. 1676/2001.
(4)
Con il regolamento (CE) n. 1424/2006 (6) il Consiglio ha modificato nel settembre 2006 il regolamento (CE) n. 1676/2001 nei confronti di un produttore indiano di fogli di PET, in seguito alla richiesta di un nuovo produttore esportatore. Il regolamento modificato ha stabilito un margine di dumping del 15,5 % e istituito un’aliquota di dazio antidumping del 3,5 % per la società in questione, tenendo conto del margine di sovvenzione all’esportazione accertato per la società medesima dall’inchiesta antisovvenzione che ha determinato l’adozione del regolamento (CE) n. 367/2006. Giacché la società non aveva un dazio compensativo individuale si è applicata l’aliquota di dazio stabilita per tutte le altre società.
(5)
Nel novembre 2007, con il regolamento (CE) n. 1292/2007 (7) (,) il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di fogli di PET originari dell’India in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento antidumping di base. Con lo stesso regolamento è stato chiuso il riesame intermedio parziale, a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento antidumping di base, relativo a un produttore esportatore indiano.
(6)
Nel gennaio 2009, in seguito a un riesame intermedio parziale che la Commissione ha avviato di propria iniziativa in merito alla sovvenzione di cinque produttori indiani di fogli di PET, con il regolamento (CE) n. 15/2009 (8), il Consiglio ha modificato il dazio antidumping definitivo istituito dal regolamento (CE) n. 1292/2007 nei confronti di tali società e i dazi compensativi definitivi istituiti dal regolamento (CE) n. 367/2006.
(7)
Il regolamento (CE) n. 1292/2007 ha inoltre mantenuto l’estensione delle misure nei confronti di Brasile e Israele, con l’esenzione di alcune società. L’ultima modifica del regolamento (CE) n. 1292/2007 a questo proposito è stata introdotta con il regolamento di esecuzione (UE) n. 806/2010 del Consiglio, del 13 settembre 2010, che modifica i regolamenti (CE) n. 1292/2007 e (CE) n. 367/2006 relativamente alla concessione dell’esenzione dalle misure istituite da tali regolamenti a un esportatore israeliano di polietilene tereftalato (PET) originario dell’India e pone termine alla registrazione delle importazioni effettuate da tale esportatore (9).
(8)
È opportuno osservare che la società Vacmet India Limited è soggetta a un dazio antidumping residuo del 17,3 % a norma del regolamento (CE) n. 1292/2007.
2. Misure compensative in vigore
(9)
La Vacmet India Limited è inoltre soggetta a un dazio compensativo del 19,1 % a norma del regolamento (CE) n. 367/2006.
3. Domanda di riesame intermedio parziale
(10)
Il 7 agosto 2009 la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame intermedio parziale ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base. La domanda, di portata limitata all’esame del dumping, è stata presentata dalla Vacmet India Limited, un produttore esportatore dell’India («il richiedente»). Il richiedente ha sostenuto nella sua domanda che le circostanze alla base dell’istituzione delle misure sono mutate e che il mutamento intervenuto è di natura permanente. Il richiedente ha fornito elementi di prova prima facie del fatto che non è più necessario applicare la misura al livello attuale per compensare il dumping.
4. Apertura di un riesame
(11)
Avendo stabilito, previa consultazione del comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per giustificare l’apertura di un riesame intermedio parziale, la Commissione ha annunciato, con un avviso di apertura pubblicato il 14 gennaio 2010 nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (10) («avviso di apertura»), l’avvio di un riesame intermedio parziale a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, di portata limitata all’esame delle pratiche di dumping per quanto concerne il richiedente.
(12)
Scopo dell’inchiesta di riesame intermedio parziale era anche quello di valutare, in funzione dei risultati del riesame, la necessità di modificare l’aliquota del dazio applicabile attualmente alle importazioni del prodotto in esame provenienti dai produttori esportatori del paese interessato non citati singolarmente nell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1292/2007, vale a dire l’aliquota del dazio antidumping applicabile a «tutte le altre società» in India.
(13)
Il 14 gennaio 2010 la Commissione ha inoltre annunciato, con un avviso di apertura pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (11), l’avvio di un riesame intermedio parziale delle misure compensative, di portata limitata alla verifica dell’esistenza di sovvenzioni per quanto concerne il richiedente.
5. Inchiesta
(14)
L’inchiesta relativa al livello di dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009 («periodo dell’inchiesta ai fini del riesame» o «PIR»).
(15)
La Commissione ha ufficialmente informato il richiedente, le autorità del paese esportatore e l’industria dell’Unione dell’apertura dell’inchiesta di riesame intermedio parziale. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione.
(16)
Per ottenere le informazioni ritenute necessarie ai fini dell’inchiesta, la Commissione ha inviato un questionario al richiedente e ha ricevuto una risposta entro il termine fissato.
(17)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione del dumping. È stata effettuata una visita di verifica presso la sede del richiedente.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(18)
Il prodotto interessato dal presente riesame è lo stesso prodotto definito dal regolamento che istituisce le misure in vigore [regolamento (CE) n. 1292/2007], vale a dire fogli di polietilene tereftalato (PET) originari dell’India, attualmente classificati ai codici NC ex 3920 62 19 ed ex 3920 62 90.
2. Prodotto simile
(19)
Come nelle inchieste precedenti, la presente inchiesta ha dimostrato che i fogli di polietilene tereftalato (PET) prodotti in India ed esportati nell’Unione e i fogli di polietilene tereftalato (PET) prodotti e venduti localmente sul mercato indiano, nonché i fogli di polietilene tereftalato (PET) prodotti e venduti da produttori dell’Unione sul mercato dell’Unione presentano le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base e gli stessi impieghi di base.
(20)
Questi prodotti sono pertanto considerati simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
a) Valore normale
(21)
Per determinare il valore normale, è stato innanzitutto stabilito se il volume complessivo delle vendite interne del prodotto simile fosse rappresentativo ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, vale a dire se queste vendite corrispondessero ad almeno il 5 % del volume delle vendite del prodotto in esame esportato nell’UE. La Commissione ha stabilito che il volume complessivo delle vendite del prodotto simile effettuate dal richiedente sul mercato interno era rappresentativo. Questo test di rappresentatività è stato poi effettuato in base al tipo. È emerso che per due tipi non vi erano state vendite sul mercato interno.
(22)
La Commissione ha poi esaminato se le vendite sul mercato interno del prodotto simile potessero essere considerate come avvenute nell’ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata determinata per il prodotto simile venduto sul mercato indiano la percentuale di vendite remunerative effettuate ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il PIR. Oltre il 90 % delle vendite sul mercato interno è risultato remunerativo.
(23)
Per i tipi di prodotti venduti sul mercato interno e che hanno superato il test di rappresentatività di cui al considerando 21, si è stabilito che, per un tipo di prodotto, nessuna delle transazioni sul mercato interno era remunerativa e che quindi queste non erano avvenute nell’ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base.
(24)
Per quanto riguarda i tipi di prodotti venduti in quantitativi sufficienti e nell’ambito di normali operazioni commerciali in India, il valore normale è stato stabilito sulla base dei prezzi pagati o pagabili da acquirenti indipendenti a norma dell’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base. Per gli altri tipi, segnatamente il tipo di cui al considerando 23 e i tipi non venduti sul mercato interno, il valore normale è stato costruito sulla base dei costi di fabbricazione sostenuti dal richiedente per il modello in questione esportato, maggiorato di un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita (SGAV) e per i profitti a norma dell’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(25)
Dato il livello considerevole di vendite remunerative effettuate sul mercato interno nel corso di normali operazioni commerciali, le SGAV e i profitti sono stati calcolati sulla base di tutte le vendite del prodotto simile effettuate sul mercato interno.
b) Prezzo all’esportazione
(26)
Ogniqualvolta le vendite all’esportazione di fogli di PET erano state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti nell’UE, i prezzi all’esportazione sono stati stabiliti in conformità dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, ovvero in funzione dei prezzi effettivamente pagati o pagabili.
(27)
Per le vendite all’esportazione verso l’UE effettuate attraverso una società collegata, il prezzo all’esportazione è stato calcolato in base ai prezzi ai quali i prodotti importati sono stati rivenduti per la prima volta ad un acquirente indipendente, a norma dell’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base.
(28)
A tal fine sono stati applicati adeguamenti per tener conto di tutti i costi sostenuti tra l’importazione e la rivendita al primo acquirente indipendente nel mercato dell’Unione. Per queste vendite è stato inoltre detratto un congruo margine per le spese generali, amministrative e di vendita e per i profitti. Le percentuali utilizzate per calcolare i profitti e le spese generali, amministrative e di vendita erano conformi a quelle riportate nel conto profitti e perdite della società collegata.
c) Confronto
(29)
Il confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica e allo stesso stadio commerciale. Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione si è tenuto conto, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, delle differenze inerenti a vari fattori che, secondo quanto dimostrato, hanno inciso sui prezzi e sulla loro comparabilità. A tale scopo sono stati effettuati gli opportuni adeguamenti, se applicabili e giustificati, per tener conto delle differenze di costi di trasporto, assicurazione, movimentazione, carico e spese accessorie, commissioni, costi finanziari e spese d’imballaggio pagati dal richiedente.
d) Margine di dumping
(30)
Come previsto dall’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, la media ponderata del valore normale per ciascun tipo di prodotto è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all’esportazione del tipo corrispondente del prodotto in esame. Il confronto non ha dimostrato l’esistenza di pratiche di dumping.
D. CARATTERE DURATURO DEL CAMBIAMENTO DI CIRCOSTANZE
(31)
In conformità all’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, è stato inoltre verificato se il cambiamento di circostanze asserito dal richiedente poteva ragionevolmente essere considerato come duraturo.
(32)
L’inchiesta ha dimostrato che anche il margine di dumping indicativo calcolato per le vendite all’esportazione del richiedente verso paesi terzi durante il PIR era negativo. In termini di volume, queste vendite erano nettamente superiori rispetto alle vendite all’esportazione verso l’UE.
(33)
È inoltre emerso che il richiedente, a partire dal 2007, ha effettuato importanti investimenti per migliorare il suo processo di produzione e per produrre la materia prima di base necessaria per la fabbricazione del prodotto in esame. Questi cambiamenti hanno comportato, in particolare, una diminuzione dei costi e spiegano quindi l’impatto diretto sul margine di dumping della società. Il cambiamento di circostanze può ritenersi duraturo.
(34)
Si ritiene perciò che le circostanze che hanno condotto all’apertura del presente riesame intermedio non dovrebbero in un futuro prossimo evolvere in modo tale da inficiarne le conclusioni. Si è pertanto concluso che il cambiamento delle circostanze è di natura duratura e che l’applicazione della misura antidumping al suo livello attuale non è più giustificata.
E. MISURE ANTIDUMPING
(35)
In base alle conclusioni della presente inchiesta di riesame si ritiene opportuno modificare, fissandolo allo 0 %, il dazio antidumping applicabile alle importazioni del prodotto in esame provenienti dal richiedente.
(36)
A norma dell’articolo 14, paragrafo 1, del regolamento di base e dell’articolo 24, paragrafo 1, secondo comma, del regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell’11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (12), nessun prodotto può essere soggetto nel contempo a dazi antidumping e a dazi compensativi nell’intento di porre rimedio a una medesima situazione risultante da pratiche di dumping oppure dalla concessione di sovvenzioni all’esportazione. Come indicato al considerando 9, il richiedente è soggetto a un dazio compensativo. Poiché il dazio antidumping istituito nei confronti del richiedente è dello 0 % in relazione al prodotto in esame, questa situazione non si verifica nel caso in oggetto.
(37)
Le parti interessate sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali si intendeva proporre una modifica dell’aliquota del dazio applicabile al richiedente ed è stata data loro la possibilità di presentare osservazioni.
(38)
Le osservazioni comunicate oralmente e per iscritto dalle parti sono state esaminate e, ove opportuno, le risultanze definitive sono state debitamente modificate,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
La tabella dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1292/2007 è così modificata mediante la seguente aggiunta:
«Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India
0,0
A992».
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 28 febbraio 2011.