NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
REGOLAMENTO (UE) N. 478/2010 DELLA COMMISSIONE
del 1o giugno 2010
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità originari della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Apertura
(1)
L’8 settembre 2009 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2) («avviso di apertura»), l’apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nell’Unione di filati di poliestere ad alta tenacità originari della Repubblica popolare cinese («RPC»), della Repubblica di Corea («Corea») e di Taiwan («paesi interessati»).
(2)
Il procedimento è stato aperto in seguito a una denuncia presentata il 27 luglio 2009 dal Comitato internazionale del rayon e delle fibre sintetiche (CIRFS) («denunciante») per conto di produttori di filati di poliestere ad alta tenacità che rappresentano una percentuale considerevole, in questo caso più del 60 %, della produzione complessiva di filati di poliestere ad alta tenacità dell’Unione. La denuncia conteneva prove prima facie del dumping praticato per i suddetti prodotti e del grave pregiudizio che ne è derivato, ritenuto sufficiente per giustificare l’apertura di un’inchiesta.
1.2. Parti interessate dal procedimento
(3)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del procedimento i produttori denuncianti dell’Unione, gli altri produttori noti dell’Unione, i produttori esportatori, gli utilizzatori, le altre parti notoriamente interessate e i rappresentanti della RPC, della Corea e di Taiwan. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(4)
Il denunciante, gli altri produttori dell’Unione, i produttori esportatori della RPC, della Corea e di Taiwan, gli importatori e gli utilizzatori hanno presentato le loro osservazioni. Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(5)
Visto l’elevato numero di produttori esportatori cinesi e coreani e di importatori, nell’avviso di apertura è prevista la possibilità di ricorrere al campionamento, conformemente all’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori noti della RPC e della Corea e tutti gli importatori dell’Unione sono stati invitati a contattare la Commissione fornendo, secondo le modalità indicate nell’avviso di apertura, informazioni generali sulle loro attività relative al prodotto in esame nel periodo compreso tra il 1o luglio 2008 e il 30 giugno 2009.
(6)
Come spiegato sotto nei considerando da 22 a 27, undici produttori esportatori della RPC hanno fornito le informazioni richieste ed hanno acconsentito ad essere inclusi nel campione. Per quanto riguarda la Corea, 4 produttori esportatori hanno fornito le informazioni richieste ed hanno accettato di essere inclusi nel campione.
(7)
In base alle informazioni ricevute dai produttori esportatori che hanno collaborato all’inchiesta, la Commissione ha scelto un campione di 3 produttori esportatori della RPC o gruppi di società collegate con il maggiore volume di esportazioni verso l’Unione. Tutti i produttori esportatori interessati nonché la loro associazione e le autorità della RPC sono stati consultati ed hanno concordato con la selezione del campione.
(8)
Nel caso della Corea solo 4 produttori esportatori hanno fornito le informazioni richieste per il campionamento. Visto il basso numero di produttori esportatori che si sono dichiarati disposti a collaborare, è stato deciso che il campionamento non era necessario.
(9)
Per consentire ai produttori esportatori della RPC di presentare una domanda per ottenere, qualora lo desiderassero, il trattamento riservato alle società operanti in un’economia di mercato («TEM») o il trattamento individuale («TI»), la Commissione ha inviato moduli di domanda ai produttori esportatori della RPC inclusi nel campione e ai produttori esportatori che hanno chiesto tali moduli per richiedere l’esame dei loro singoli casi, conformemente all’articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base.
(10)
La Commissione ha comunicato ufficialmente i risultati relativi al TEM ai produttori esportatori interessati della RPC, alle autorità della RPC e ai denuncianti. Inoltre, è stata data loro l’opportunità di comunicare i propri punti di vista per iscritto e di chiedere un’audizione qualora abbiano ragioni particolari per essere sentiti.
(11)
Due produttori esportatori non inclusi nel campione perché non rispondenti ai criteri di cui all’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base, hanno chiesto un margine individuale a norma dell’articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base. Si è ritenuto tuttavia che l’esame individuale dei produttori esportatori interessati avrebbe comportato altre visite di verifica sul posto e analisi specifiche, e che quindi sarebbe stato eccessivamente oneroso e avrebbe impedito il completamento dell’inchiesta entro i termini fissati. Si è perciò concluso provvisoriamente che la richiesta di esame individuale di detti produttori esportatori non poteva essere accettata.
(12)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre società che si sono manifestate entro i termini indicati nell’avviso di apertura, vale a dire 4 produttori dell’Unione, 10 importatori e 68 utilizzatori.
(13)
Hanno risposto al questionario i produttori denuncianti dell’Unione e un altro produttore dell’Unione che ha sostenuto l’inchiesta, 2 importatori indipendenti e 33 utilizzatori.
(14)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per una determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell’interesse dell’Unione. Si è proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti società:
Produttori dell’Unione:
-
Brilen SA, Barbastro, Spagna,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lussemburgo e le società collegate Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francia; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Germania; Performance Fibers, Bobingen, Germania; Performance Fibers, Guben, Germania,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Germania,
-
Sioen, Mouscron, Belgio.
Importatori dell’Unione:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Germania.
Utilizzatori dell’Unione:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Romania,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Germania,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francia,
-
Mitas AS, Praga, Repubblica ceca.
Produttori esportatori della RPC:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Produttori esportatori della Corea:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Produttori esportatori di Taiwan:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Tapei.
Importatori collegati dell’Unione:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lussemburgo.
Produttori del paese di riferimento:
-
Performance Fibers, Inc. and Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3. Periodo dell’inchiesta
(15)
L’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o luglio 2008 e il 30 giugno 2009 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’esame delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il gennaio 2005 e la fine del periodo dell’inchiesta («periodo considerato»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(16)
Il prodotto in esame è costituito da filati di poliestere ad alta tenacità (diversi dal filo da cucito), non in vendita al dettaglio, inclusi i monofilamenti inferiori a 67 decitex originari della RPC, della Corea e di Taiwan («il prodotto in esame»), attualmente classificati al codice NC 5402 20 00.
(17)
Il prodotto in esame presenta caratteristiche eccezionali ed è utilizzato per una serie di diverse applicazioni come il rafforzamento dei pneumatici, tessuti larghi, nastri trasportatori, cinture di sicurezza, corde, reti e prodotti geosintetici.
(18)
Nel corso dell’inchiesta, alcune parti hanno affermato che i filati utilizzati per la produzione di pneumatici, i cosiddetti filati ad alto modulo e bassa retrazione (High Modulus Low Shrinkage, HMLS), debbono essere esclusi dall’inchiesta, perché hanno caratteristiche e applicazioni diverse rispetto agli altri filati ad alta tenacità.
(19)
Dall’inchiesta è emerso tuttavia che anche se i filati HMLS hanno alcune caratteristiche distinte rispetto agli altri filati ad alta tenacità (per esempio modulo, retrazione, resistenza alla trazione e alla fatica) i diversi tipi di prodotti in esame hanno tutti le stesse caratteristiche fisiche e chimiche fondamentali. Essi sono quindi considerati come un prodotto unico.
2.2. Prodotto simile
(20)
Il prodotto esportato nell’Unione europea da RPC, Corea e Taiwan e il prodotto fabbricato e venduto in Corea, a Taiwan nonché nella RPC dal produttore esportatore cinese cui è stato concesso il TEM e anche quello fabbricato e venduto nell’Unione dai produttori dell’Unione sono risultati avere le stesse caratteristiche fisiche e tecniche fondamentali nonché gli stessi impieghi. Essi sono pertanto provvisoriamente considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. CAMPIONAMENTO
3.1. Campionamento degli importatori
(21)
Dato l’elevato numero di importatori individuato dalla denuncia, nell’avviso di apertura è stata prevista la possibilità di ricorrere al campionamento, in conformità dell’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base. Tuttavia, dopo aver esaminato le informazioni presentate ed essendo pochi gli importatori disposti a collaborare, è stato deciso che il campionamento non era necessario.
3.2. Campionamento dei produttori esportatori della RPC
(22)
Dato l’elevato numero di produttori esportatori della RPC, nell’avviso di apertura era stata prevista la possibilità di ricorrere al campionamento per determinare il dumping, in conformità all’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base.
(23)
Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, i produttori esportatori delle RPC sono stati invitati a manifestarsi entro 15 giorni dalla data d’inizio dell’inchiesta e a fornire informazioni generali circa le loro vendite all’esportazione e sul mercato interno, l’esatta natura delle loro attività riguardanti la produzione del prodotto in esame nonché la ragione sociale e le attività di tutte le loro società collegate coinvolte nella produzione e/o nella vendita del prodotto in esame.
(24)
Per selezionare un campione rappresentativo sono state consultate anche le autorità della RPC e l’associazione dei produttori, vale a dire la Camera di commercio cinese per l’importazione e l’esportazione dei prodotti tessili.
3.2.1. Preselezione dei produttori esportatori che hanno collaborato all’inchiesta
(25)
Si sono manifestati e hanno fornito le informazioni richieste entro la scadenza fissata nell’avviso di apertura 11 produttori esportatori in tutto, compresi i gruppi di società collegate nella RPC. Tutti hanno dichiarato di aver esportato il prodotto in esame nell’Unione durante il PI ed hanno espresso il desiderio di far parte del campione. Questi 11 produttori esportatori sono stati quindi considerati cooperanti alla presente inchiesta («produttori esportatori cooperanti»).
(26)
I produttori esportatori che non si sono manifestati entro il termine suddetto o che non hanno fornito le informazioni richieste a tempo debito, sono stati invece considerati operatori che non hanno collaborato all’inchiesta. Dal confronto tra i dati di Eurostat sull’importazione e il volume delle esportazioni del prodotto in esame verso l’Unione durante il PI da parte delle società menzionate al considerando 25 risulta che la collaborazione dei produttori esportatori cinesi è stata considerevole, come indicato sotto al considerando 73.
3.2.2. Selezione del campione dei produttori esportatori della RPC che hanno collaborato all’inchiesta
(27)
In conformità all’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base, la Commissione ha selezionato un campione in base al maggior volume rappresentativo di esportazioni nell’Unione di filati ad alta tenacità, che possa ragionevolmente essere indagato nel tempo a disposizione. Il campione scelto consiste in 3 società o gruppi di società collegate, che rappresentano più del 65 % del volume totale delle esportazioni nell’Unione del prodotto in esame. Conformemente all’articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base, tutti i produttori esportatori interessati, nonché la loro associazione e le autorità della RPC, sono stati consultati e hanno concordato con la selezione del campione.
3.3. Esame individuale
(28)
Due produttori esportatori non inclusi nel campione perché non rispondenti ai criteri di cui all’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base, hanno chiesto che venga stabilito un margine di dumping individuale in conformità all’articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base.
(29)
Come indicato sopra al considerando 27, il campione è stato limitato a un numero ragionevole di società che potevano essere esaminate nel tempo a disposizione. Le società esaminate ai fini dell’inchiesta sul dumping per i paesi interessati sono elencate sopra al considerando 14. Dato il numero di visite di verifica da effettuare presso gli stabilimenti di queste società, che nel caso della RPC comportano la verifica delle richieste del TEM e delle risposte al questionario antidumping, si è ritenuto che gli esami di singoli casi sarebbero stati eccessivamente onerosi e non avrebbero permesso di completare l’inchiesta entro i termini fissati.
(30)
Si è quindi concluso provvisoriamente che le due richieste di esame individuale non potevano essere accettate.
4. DUMPING
4.1. Metodologia generale
(31)
La metodologia generale descritta qui di seguito è stata applicata a tutti i produttori esportatori della Corea e di Taiwan, al produttore esportatore della RPC cui è stato concesso il TEM e, tenendo conto del concetto di paese di riferimento, anche per gli altri due produttori esportatori della RPC cui non è stato concesso il TEM. La presentazione dei risultati relativi al dumping per ciascuno dei paesi interessati dalla presente inchiesta descrive quindi solo gli aspetti specifici di ciascun paese esportatore.
4.1.1. Valore normale
(32)
In conformità all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato in primo luogo se le vendite del prodotto simile effettuate da ciascun produttore esportatore sul mercato interno ad acquirenti indipendenti fossero rappresentative, cioè se il loro volume totale fosse pari o superiore al 5 % del volume totale delle corrispondenti vendite all’esportazione verso l’Unione.
(33)
La Commissione ha successivamente individuato i tipi di prodotto, venduti sul mercato interno dalle società con vendite globali rappresentative, che erano identici o direttamente comparabili ai tipi venduti all’esportazione nell’Unione.
(34)
Per ciascun tipo di prodotto venduto dai produttori esportatori interessati sul suo mercato interno, che è risultato essere direttamente comparabile al tipo venduto all’esportazione nell’Unione, si è esaminato se le vendite sul mercato interno fossero sufficientemente rappresentative ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite sul mercato interno di un particolare tipo di prodotto sono state considerate sufficientemente rappresentative quando il volume di tale tipo di prodotto venduto sul mercato interno ad acquirenti indipendenti durante il PI era pari o superiore al 5 % del volume totale del tipo di prodotto comparabile venduto all’esportazione nell’Unione.
(35)
La Commissione ha quindi esaminato se le vendite effettuate sul mercato interno da ciascuna società potessero essere considerate come eseguite nell’ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. Ciò è stato fatto stabilendo per ciascun tipo di prodotto la percentuale di vendite interne redditizie ad acquirenti indipendenti.
(36)
Se il volume delle vendite di un tipo di prodotto, venduto a un prezzo netto pari o superiore al costo di produzione calcolato, rappresentava più dell’80 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto e se il prezzo di vendita medio ponderato era pari o superiore al costo unitario, il valore normale per tipo di prodotto è stato calcolato come media ponderata di tutti i prezzi di vendita sul mercato interno del tipo di prodotto in questione.
(37)
Se il volume delle vendite redditizie di un tipo di prodotto rappresentava l’80 % o meno del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto o se il prezzo medio ponderato di quel tipo di prodotto era inferiore al costo unitario, il valore normale è stato basato sul prezzo effettivamente praticato sul mercato interno, calcolato come prezzo medio ponderato delle sole vendite redditizie sul mercato interno del tipo di prodotto in questione.
(38)
Se i tipi di prodotto sono stati venduti in perdita, non sono stati considerati come venduti nell’ambito di normali operazioni commerciali.
(39)
Per i tipi di prodotto la cui vendita non è stata effettuata nel corso di normali operazioni commerciali, nonché per quelli non venduti in quantità rappresentative sul mercato interno, la Commissione ha utilizzato il valore normale costruito, in conformità all’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(40)
Per costruire il valore normale in conformità all’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, le spese generali, amministrative e di vendita («SGAV») sostenute e la media ponderata dei profitti di ciascuno dei produttori esportatori interessati che hanno collaborato, realizzati sulle vendite del prodotto simile effettuate sul mercato interno nel corso di normali operazioni commerciali durante il periodo dell’inchiesta, sono stati sommati alla media dei loro costi di produzione durante tale periodo. Se necessario, i costi di produzione e le spese generali, amministrative e di vendita indicati sono stati adeguati prima di essere utilizzati per la verifica delle normali operazioni commerciali e per la costruzione dei valori normali.
4.1.2. Prezzo all’esportazione
(41)
In tutti i casi in cui il prodotto in esame è stato esportato nell’Unione ad acquirenti indipendenti, il prezzo all’esportazione è stato stabilito in conformità all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, vale a dire in base ai prezzi all’esportazione effettivamente pagati o pagabili.
(42)
Per le vendite effettuate attraverso un importatore collegato, il prezzo all’esportazione è stato determinato in base al prezzo al quale i prodotti importati sono stati rivenduti per la prima volta ad acquirenti indipendenti, in conformità all’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base. In questi casi sono stati effettuati adeguamenti per tutti i costi sostenuti tra l’importazione e la rivendita, compresi i dazi, le imposte e un margine ragionevole per le SGAV e i profitti. Sono state utilizzate le SGAV dell’importatore collegato ed è stato stabilito un margine di profitto ragionevole in base a quello raggiunto secondo l’inchiesta dall’importatore indipendente del prodotto in esame.
4.1.3. Confronto
(43)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica.
(44)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Opportuni adeguamenti sono stati effettuati ogniqualvolta si è accertato che essi erano ragionevoli, precisi e giustificati.
4.1.4. Margine di dumping
(45)
Secondo l’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping per ciascun produttore esportatore che ha collaborato è stato calcolato in base a un confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione.
4.2. Repubblica popolare cinese
4.2.1. Valutazione del TEM
(46)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping sulle importazioni originarie dalla RPC, il valore normale va stabilito in base ai paragrafi da 1 a 6 di detto articolo per i produttori esportatori che risultano soddisfare i criteri di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base.
(47)
A titolo puramente indicativo, questi criteri sono riassunti brevemente qui di seguito:
1)
le decisioni in materia di politica commerciale e di costi sono prese in risposta a tendenze del mercato e senza ingerenze rilevanti da parte dello Stato; i costi dei principali mezzi di produzione riflettono nel complesso i valori di mercato;
2)
le società dispongono di un solo insieme di documenti contabili di base che sono oggetto di revisioni contabili indipendenti, in linea con le norme contabili internazionali (International Accounting Standards IAS), e sono utilizzati per tutti i fini previsti;
3)
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato;
4)
le leggi in materia di fallimento e proprietà garantiscono certezza del diritto e stabilità;
5)
le conversioni del tasso di cambio sono effettuate ai tassi di mercato.
(48)
Tutte le società incluse nel campione hanno chiesto il TEM ed hanno inviato l’apposito modulo di richiesta entro i termini stabiliti. La Commissione ha raccolto e verificato le informazioni fornite nei moduli di richiesta e tutte le altre informazioni ritenute necessarie negli stabilimenti delle società in questione.
(49)
Dalla verifica è emerso che due produttori esportatori inclusi nel campione nella RPC non rispondevano ai criteri per ottenere il MET stabiliti nell’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base.
(50)
In particolare, un produttore esportatore incluso nel campione non rispondeva ai criteri da 1 a 3. In primo luogo, non ha potuto dimostrare che le sue decisioni sono state prese in risposta a tendenze del mercato e senza significative ingerenze dello Stato, poiché è stato rilevato che le sue attività di vendita erano soggette a restrizioni, come l’obbligo di vendere sul mercato interno un dato volume del prodotto in esame. In secondo luogo, non ha dimostrato che i suoi documenti contabili sono stati sottoposti a revisioni in linea con le norme IAS. L’inchiesta ha rilevato una serie di incoerenze e mancanze nella contabilità del richiedente ed ha constatato alcune violazioni dei principi IAS. Infine, sono state osservate distorsioni derivanti dal precedente sistema economico pianificato, sotto forma di valutazioni inadeguate dei diritti di utilizzo di terreni.
(51)
L’altro produttore esportatore incluso nel campione non ha potuto dimostrare la sua conformità ai criteri 1 e 3. Non ha dimostrato che le sue decisioni sono state prese in risposta a tendenze del mercato e senza significative ingerenze dello Stato, poiché è stato constatato che le sue attività di vendita erano soggette a restrizioni simili a quelle indicate sopra al considerando 50, e inoltre, nonostante l’esistenza di un certificato rilasciato dallo Stato, è stato rilevato che per una parte del suo capitale non erano stati versati contributi. Sono state osservate anche distorsioni derivanti dal sistema economico pianificato, sotto forma di valutazioni inadeguate dei diritti di utilizzo di terreni.
(52)
Un produttore esportatore incluso nel campione ha dimostrato di rispondere a tutti i criteri dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base e ha potuto ottenere il TEM.
4.2.2. Trattamento individuale (TI)
(53)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, un dazio unico a livello nazionale è istituito, se del caso, per i paesi che rientrano nel campo di applicazione di detto articolo, tranne nei casi in cui le società sono in grado di dimostrare che soddisfano tutti i criteri enunciati nell’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
(54)
A titolo puramente indicativo, questi criteri sono riassunti brevemente qui di seguito:
1)
nel caso di imprese di proprietà interamente o parzialmente straniera o di joint venture, gli esportatori sono liberi di rimpatriare i capitali e i profitti;
2)
i prezzi e i quantitativi dei prodotti esportati, come pure le condizioni di vendita, sono determinati liberamente;
3)
la maggior parte delle azioni appartiene a privati. I funzionari statali che ricoprono cariche nel consiglio di amministrazione o si trovano in una posizione direttiva chiave sono in minoranza oppure va dimostrato che la società è sufficientemente libera dall’ingerenza dello Stato;
4)
le conversioni del tasso di cambio sono effettuate ai tassi di mercato; e
5)
l’ingerenza dello Stato non è tale da consentire l’elusione dei dazi qualora si concedano aliquote diverse ai singoli esportatori.
(55)
I produttori esportatori inclusi nel campione che non rispondevano ai criteri per l’ottenimento del TEM avevano anche chiesto un trattamento individuale (TI), nel caso in cui non fosse stato loro concesso il TEM.
(56)
In base alle informazioni disponibili, è stato stabilito provvisoriamente che i due seguenti produttori esportatori della RPC inclusi nel campione presentano tutti i requisiti per il TI di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Paese di riferimento
(57)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, nelle economie in transizione il valore normale per i produttori esportatori cui non è stato concesso il TEM deve essere stabilito in base al prezzo o al valore costruito in un paese terzo ad economia di mercato («paese di riferimento»).
(58)
Nell’avviso di apertura gli Stati Uniti d’America (USA) sono stati proposti come paese di riferimento appropriato ai fini della determinazione del valore normale per la RPC. La Commissione ha invitato tutte le parti interessate a presentare osservazioni in merito a tale proposta.
(59)
Numerose parti si sono opposte a questa proposta ed hanno suggerito di scegliere Taiwan o la Corea, poiché consideravano questi paesi più appropriati. Essi hanno presentato le seguenti argomentazioni:
a)
negli USA i processi di produzione e i costi sono notevolmente diversi da quelli della RPC, poiché i macchinari utilizzati negli USA sono vecchi ed obsoleti, mentre quelli utilizzati dalla maggior parte dei produttori cinesi sono moderni e basati sulle tecnologie più recenti. La maggioranza dei produttori esportatori cinesi, coreani e di Taiwan utilizza la recente tecnologia di produzione a fase unica, che li rende più efficienti delle loro controparti statunitensi;
b)
il fatto che gli esportatori coreani e taiwanesi abbiano presumibilmente fatto ricorso a pratiche di dumping è irrilevante ai fini della scelta di un paese di riferimento appropriato;
c)
i denuncianti hanno società collegate negli USA e sarebbe inappropriato calcolare il valore normale in base alle informazioni fornite da queste società collegate;
d)
le condizioni di concorrenza negli USA sono diverse da quelle della RPC. Il mercato statunitense è praticamente monopolizzato da un solo produttore, mentre a Taiwan e in Corea esistono vari produttori nazionali, come nella RPC.
(60)
La Commissione ha preso in considerazione queste osservazioni, giudicandole valide nel complesso per quanto riguarda la scelta di un paese di riferimento. Essa ha quindi esaminato se Taiwan e la Corea potessero essere considerati come paese terzo ad economia di mercato cui fare riferimento per determinare il valore normale per la RPC.
(61)
Dall’inchiesta è emerso in particolare che Taiwan presenta un maggior grado di comparabilità dei prodotti finali con la RPC. È stato notato che i produttori esportatori di Taiwan sono presenti anche nella RPC con produttori collegati e che operano in condizioni simili nei due paesi.
(62)
Di conseguenza è stato ritenuto più appropriato utilizzare Taiwan come paese di riferimento per stabilire il valore normale per la RPC, in conformità all’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base.
(63)
Dopo la scelta di Taiwan come paese di riferimento, il valore normale è stato calcolato in base ai dati verificati presso gli stabilimenti dei produttori esportatori taiwanesi che hanno collaborato pienamente all’inchiesta. Il valore normale è stato basato sul prezzo pagato o pagabile per le vendite sul mercato interno di Taiwan di tipi di prodotto comparabili, se risultavano effettuate in quantità rappresentative e nel corso di normali operazioni commerciali. Ciò è avvenuto per un certo numero di tipi di prodotto esportati.
4.2.4. Valore normale
4.2.4.1. Produttore esportatore incluso nel campione che ha ottenuto il TEM
(64)
La maggior parte delle vendite realizzate sul mercato interno dal produttore esportatore cui è stato concesso il TEM è risultata essere stata effettuata in quantità rappresentative e nel corso di normali operazioni commerciali. Il valore normale per questi tipi di prodotto è stato basato sui prezzi effettivamente pagati o pagabili durante il periodo dell’inchiesta da acquirenti indipendenti sul mercato interno della RPC, in conformità all’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base.
(65)
Per le vendite di tipi di prodotto non effettuate nel corso di normali operazioni commerciali e per i tipi di prodotto non venduti in quantità rappresentative sul mercato interno, il valore normale ha dovuto essere costruito come indicato sopra al considerando 40.
4.2.4.2. Produttori esportatori inclusi nel campione che non hanno ottenuto il TEM
(66)
Come menzionato sopra nei considerando da 57 a 63, il valore normale per i produttori esportatori che non hanno ottenuto il TEM deve essere stabilito sulla base del prezzo o del valore costruito in un paese terzo ad economia di mercato, in questo caso Taiwan.
(67)
Per gli altri tipi di prodotto esportati, che non erano stati venduti nel corso di normali operazioni commerciali a Taiwan o non erano stati venduti in quantità rappresentative dai produttori taiwanesi sul loro mercato interno, il valore normale ha dovuto essere costruito. Il valore normale è stato costruito come indicato sopra al considerando 40.
4.2.5. Prezzo all’esportazione
(68)
Tutte le vendite del prodotto in esame realizzate sul mercato dell’Unione dai tre produttori esportatori inclusi nel campione sono state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti dell’Unione. Di conseguenza il prezzo all’esportazione è stato stabilito in base ai prezzi effettivamente pagati o pagabili, conformemente all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
4.2.6. Confronto
(69)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, è stato tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Su questa base, sono stati concessi a tutti i produttori esportatori oggetto dell’inchiesta, se opportuno e giustificato, adeguamenti per le differenze di spese di trasporto, nolo marittimo, assicurazione, movimentazione, carico e spese accessorie, costi di imballaggio, crediti, commissioni, sconti, riduzioni e imposte indirette.
4.2.7. Margini di dumping
4.2.7.1. Per i produttori esportatori inclusi nel campione
(70)
Per le società incluse nel campione la media ponderata del valore normale di ciascun tipo di prodotto è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all’esportazione del tipo di prodotto in esame corrispondente, conformemente all’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base.
(71)
Su questa base, i margini di dumping medi ponderati provvisori, espressi come percentuale del prezzo cif franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping provvisorio
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Per gli altri produttori esportatori che hanno collaborato
(72)
La media ponderata del margine di dumping dei produttori esportatori che hanno collaborato all’inchiesta e non sono stati inseriti nel campione è stata calcolata secondo le disposizioni dell’articolo 9, paragrafo 6, del regolamento di base. Questo margine è stato stabilito sulla base dei margini fissati per i produttori esportatori inclusi nel campione, indipendentemente dal margine del produttore esportatore con un margine di dumping pari a zero. Su questa base, il margine di dumping calcolato per le società che hanno collaborato all’inchiesta non incluse nel campione è stato fissato provvisoriamente all’8,9 %.
(73)
Per tutti gli altri esportatori della PRC, la Commissione ha stabilito innanzitutto il livello di collaborazione. Essa ha confrontato il totale delle quantità esportate dichiarate nelle risposte al questionario sul campionamento da tutti i produttori esportatori che hanno collaborato e il totale delle importazioni dalla RPC, come risulta dalle statistiche di Eurostat relative alle importazioni. Il livello di collaborazione rilevato è stato del 100 %. Pertanto, il livello di collaborazione è stato ritenuto elevato ed è stato giudicato appropriato stabilire, per i produttori esportatori che non hanno collaborato, un margine di dumping pari a quello più elevato stabilito per i produttori esportatori inclusi nel campione.
(74)
Su questa base, il livello di dumping a livello nazionale è stato fissato provvisoriamente al 9,3 %.
4.3. Corea
4.3.1. Valore normale
(75)
La maggior parte delle vendite sul mercato interno dei tipi di prodotto venduti all’esportazione verso l’Unione dalle quattro società oggetto dell’inchiesta è risultata effettuata in quantità rappresentative e nel corso di normali operazioni commerciali. Il valore normale per questi tipi di prodotto è stato basato sui prezzi effettivamente pagati o pagabili durante il periodo dell’inchiesta da acquirenti indipendenti sul mercato interno della Corea, in conformità all’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base.
(76)
Per i tipi di prodotti la cui vendita non è stata effettuata nel corso di normali operazioni commerciali e per quelli che non sono stati venduti in quantità rappresentative sul mercato interno, il valore normale ha dovuto essere costruito. Le quattro società oggetto dell’inchiesta hanno effettuato vendite di alcuni tipi di prodotto sul mercato interno che non sono avvenute in quantità rappresentative e nel corso di normali operazioni commerciali. In questi casi, il valore normale è stato costruito come indicato sopra al considerando 40.
4.3.2. Prezzo all’esportazione
(77)
Una parte delle esportazioni di un produttore esportatore è stata venduta direttamente a un importatore collegato dell’Unione. Di conseguenza, il prezzo all’esportazione è stato stabilito in conformità all’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, a partire dai prezzi ai quali i prodotti sono stati rivenduti per la prima volta ad un acquirente indipendente e seguendo la metodologia descritta sopra al considerando 42.
(78)
Le rimanenti esportazioni dei prodotti in esame di detto produttore esportatore e tutte le vendite all’esportazione degli altri tre altri produttori esportatori sono state effettuate direttamente agli acquirenti indipendenti dell’Unione. Per queste vendite il prezzo all’esportazione è stato stabilito in base ai prezzi effettivamente pagati o pagabili in conformità dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
4.3.3. Confronto
(79)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, è stato tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Su questa base sono stati concessi a tutti i produttori esportatori oggetto dell’inchiesta, se opportuno e giustificato, adeguamenti per le differenze inerenti a spese di trasporto, nolo marittimo, assicurazione, movimentazione, carico e spese accessorie, costi di imballaggio, crediti e commissioni.
(80)
Le quattro società oggetto dell’inchiesta hanno chiesto un adeguamento per la restituzione del dazio a norma dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera b), del regolamento di base, dato che il prodotto simile sarebbe stato gravato da oneri all’importazione quando era destinato al consumo nel paese esportatore, ma tali oneri erano rimborsati o non venivano versati quando il prodotto era venduto all’esportazione nell’Unione.
(81)
Questa richiesta è stata considerata infondata poiché le quattro società non sono state in grado di dimostrare che gli oneri all’importazione rimborsati alle società si riferivano alle esportazioni del prodotto in esame verso l’Unione.
4.3.4. Margini di dumping
(82)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, per ogni società la media ponderata del valore normale per ciascun tipo di prodotto è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all’esportazione di ciascun tipo di prodotto corrispondente.
(83)
Su questa base è stato constatato che i margini di dumping di tutti i produttori esportatori coreani interessati, espressi in percentuale del prezzo all’importazione cif franco frontiera dell’Unione, dazi non corrisposti, erano inferiori alla soglia minima del 2 % a norma dell’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base.
(84)
Va notato che i quattro produttori esportatori coreani rappresentano la totalità delle esportazioni originarie della Corea, come risulta da un confronto con i dati di Eurostat sulle importazioni. Pertanto, è stato concluso provvisoriamente che l’adozione di misure antidumping per le importazioni originarie della Corea non era giustificata.
(85)
Se queste conclusioni dovessero essere confermate nel corso dell’inchiesta, il procedimento verrà chiuso per quanto riguarda la Corea.
4.4. Taiwan
4.4.1. Valore normale
(86)
La maggior parte delle vendite sul mercato interno dei tipi di prodotto venduti all’esportazione verso l’Unione dalle due società oggetto dell’inchiesta è risultata effettuata in quantità rappresentative e nel corso di normali operazioni commerciali. Il valore normale per questi tipi di prodotto è stato basato sui prezzi effettivamente pagati o pagabili durante il periodo dell’inchiesta da acquirenti indipendenti sul mercato interno di Taiwan, in conformità all’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base.
(87)
Per i tipi di prodotti la cui vendita non è stata effettuata nel corso di normali operazioni commerciali e per quelli che non stati venduti in quantità rappresentative sul mercato interno, il valore normale ha dovuto essere costruito. Entrambe le società oggetto dell’inchiesta hanno effettuato vendite di alcuni tipi di prodotto sul mercato interno che non sono avvenute in quantità rappresentative e nel corso di normali operazioni commerciali. In questi casi il valore normale è stato costruito come indicato sopra al considerando 40.
4.4.2. Prezzo all’esportazione
(88)
Tutte le vendite del prodotto in esame realizzate sul mercato dell’Unione dai due produttori esportatori che hanno collaborato all’inchiesta sono state effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti dell’Unione. Di conseguenza il prezzo all’esportazione è stato stabilito in base ai prezzi effettivamente pagati o pagabili, conformemente all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
4.4.3. Confronto
(89)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, è stato tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Su questa base, sono stati concessi a tutti i produttori esportatori oggetto dell’inchiesta, se opportuno e giustificato, adeguamenti per le differenze di spese di trasporto, nolo marittimo, assicurazione, movimentazione, carico e spese accessorie, costi di imballaggio, crediti, commissioni, sconti e riduzioni.
4.4.4. Margini di dumping
(90)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, per ogni società la media ponderata del valore normale per ciascun tipo di prodotto è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all’esportazione di ciascun tipo di prodotto corrispondente.
(91)
Su questa base, i margini di dumping, espressi in percentuale del prezzo all’importazione cif franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, sono stati i seguenti:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
irrilevante
(92)
Per quanto riguarda le importazioni originarie di Taiwan, va notato che i due produttori esportatori che hanno collaborato rappresentano la totalità delle esportazioni originarie di questo paese, come risulta da un confronto con i dati di Eurostat sulle importazioni. Un margine di dumping a livello nazionale è stato stabilito per Taiwan. Tale margine è risultato inferiore alla soglia minima del 2 % di cui all’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base. Pertanto, è stato concluso provvisoriamente che l’istituzione di misure antidumping per le importazioni originarie di Taiwan non era giustificata.
(93)
Se queste conclusioni dovessero essere confermate nel corso dell’inchiesta, il procedimento verrà chiuso per quanto riguarda Taiwan.
5. INDUSTRIA DELL’UNIONE
5.1. Produzione dell’Unione
(94)
Al fine di stabilire la produzione totale dell’Unione sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti i produttori dell’Unione, comprese quelle fornite nella denuncia e i dati raccolti presso i produttori dell’Unione prima e dopo l’apertura dell’inchiesta.
(95)
Su tale base la produzione totale dell’Unione durante il PI è stata stimata in circa 121 000 tonnellate. Questa quantità comprende la produzione di tutti i produttori dell’Unione che si sono manifestati e la produzione stimata dei produttori che non si sono espressi durante il procedimento («produttori silenziosi»). In assenza di altre informazioni, i dati indicati nella denuncia riguardanti i produttori silenziosi sono stati utilizzati per stabilire il totale della produzione e del consumo dell’Unione. I produttori silenziosi hanno rappresentato circa il 22 % della produzione totale dell’Unione. Nessuno dei produttori noti dell’Unione si è dichiarato neutrale o contrario all’apertura dell’inchiesta.
(96)
Il volume di produzione dei produttori dell’Unione che hanno sostenuto la denuncia ammontava a 94 000 tonnellate nel PI e costituiva quindi il 78 % circa della produzione totale stimata dell’Unione.
5.2. Definizione dell’industria dell’Unione
(97)
Come indicato sopra al considerando 96, l’inchiesta ha evidenziato che i produttori dell’Unione che hanno sostenuto la denuncia ed accettato di collaborare all’inchiesta rappresentavano circa il 78 % della produzione totale dell’Unione nel PI. Questi produttori costituiscono perciò l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
6. PREGIUDIZIO
6.1. Consumo dell’Unione
(98)
Il consumo è stato calcolato in base alle importazioni totali, secondo i dati di Eurostat, e alle vendite totali dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione, compresa una stima delle vendite dei produttori silenziosi.
(99)
Come menzionato sopra al considerando 95, in assenza di altre informazioni relative alla produzione e alle vendite di filati ad alta tenacità dei produttori silenziosi durante il periodo considerato, sono stati utilizzati i dati relativi a questi produttori forniti nella denuncia.
Tabella 1
Consumo dell’Unione
2005
2006
2007
2008
PI
Tonnellate
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indice
100
106
120
109
93
Fonte: Eurostat, dati della denuncia e risposte al questionario.
(100)
In generale il consumo dell’Unione è calato del 7 % durante il periodo considerato. È stato rilevato che il consumo è aumentato del 20 % tra il 2005 e il 2007 ed è diminuito in seguito del 22 % tra il 2007 e il PI. Il calo del consumo nel 2008 e nel PI è derivato da una riduzione della domanda, in particolare nella seconda metà del 2008, dovuta alla crisi economica.
6.2. Importazioni nell’Unione dai paesi interessati
6.2.1. Valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni dai paesi interessati
(101)
La Commissione ha esaminato se le importazioni di filati ad alta tenacità dalla RPC, dalla Corea e da Taiwan dovessero essere valutate cumulativamente, in conformità all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base.
(102)
Per quanto riguarda le importazioni da Taiwan e dalla Corea, come menzionato sopra, è stato concluso provvisoriamente che né le une né le altre sono state effettuate a prezzi di dumping durante il PI.
(103)
Di conseguenza è stato concluso provvisoriamente che l’effetto delle importazioni dalla Corea e da Taiwan non dovesse essere cumulato con quello delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC.
6.2.2. Importazioni oggetto di dumping dalla RPC
(104)
Va notato che un produttore esportatore della RPC incluso nel campione è risultato non aver praticato il dumping sul mercato dell’Unione. Le sue esportazioni devono perciò essere escluse dall’analisi dell’evoluzione delle importazioni sul mercato dell’Unione provenienti dalla RPC ed oggetto di dumping.
(105)
Tuttavia, per evitare di rivelare dati commerciali sensibili relativi a detto produttore, è stato ritenuto opportuno, per ragioni di riservatezza, non escludere i dati dell’esportatore che è risultato non aver praticato il dumping sul mercato dell’Unione dai dati disponibili al pubblico presentati qui di seguito, come quelli di Eurostat.
(106)
La prima tabella comprende quindi tutte le importazioni di filati ad alta tenacità originarie della RPC, mentre la seconda contiene i dati indicizzati relativi alle importazioni oggetto di dumping sul mercato dell’Unione durante il periodo considerato.
Tabella 2a
Totale delle importazioni dalla RPC
2005
2006
2007
2008
PI
Volume (t)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indice
100
147
261
317
301
Quota di mercato
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indice
100
139
217
291
323
Prezzi (EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indice
100
87
81
84
83
Fonte: Eurostat.
(107)
Il volume totale delle importazioni dalla RPC è aumentato fortemente triplicandosi nel periodo considerato, mentre i prezzi medi delle importazioni sono diminuiti del 17 % nello stesso tempo. Di conseguenza, la loro quota di mercato è aumentata notevolmente, passando dal 7,3 % nel 2005 al 23,6 % nel PI. Dall’inchiesta è emerso che persino nel periodo tra il 2007 e il PI, quando il consumo è calato del 22 %, il volume delle importazioni dalla RPC è aumentato del 15 %, il che ha portato a un incremento del 7,7 % della loro quota di mercato.
6.2.2.1. Volume, prezzo e quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping
Tabella 2b
Importazioni oggetto di dumping dalla RPC
2005
2006
2007
2008
PI
Importazioni (t)
Indice
100
240
582
728
714
Quota di mercato
Indice
100
227
485
667
768
Prezzi (EUR/t)
Indice
100
67
61
63
61
Fonte: Eurostat e risposte al questionario.
(108)
Il volume delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC è aumentato fortemente nel periodo considerato, facendo aumentare di oltre 7 volte la loro quota di mercato. L’inchiesta ha inoltre dimostrato che nonostante il calo del consumo nel periodo tra il 2007 e il PI, la quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping è aumentata notevolmente durante il PI.
(109)
I prezzi medi delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC sono diminuiti del 39 % durante il periodo considerato, il che ha portato a una sottoquotazione dei prezzi dell’industria dell’Unione durante il PI, come spiegato sotto al considerando 112.
6.2.2.2. Sottoquotazione dei prezzi (price undercutting)
(110)
Per analizzare la sottoquotazione dei prezzi, la media ponderata dei prezzi di vendita, per tipo di prodotto, praticati sul mercato dell’Unione dall’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti, adeguati a livello franco fabbrica, è stata confrontata con la media ponderata dei prezzi corrispondenti delle importazioni dalla RPC, praticati sul mercato dell’Unione al primo acquirente indipendente, stabiliti su una base cif e opportunamente adeguati per tenere conto dei dazi esistenti e dei costi sostenuti dopo l’importazione.
(111)
Gli esportatori cinesi che hanno collaborato sono stati numerosi ed hanno rappresentato il 69 % del volume totale delle esportazioni dalla RPC verso l’Unione nel PI. Dato che un produttore esportatore cinese è risultato non aver praticato il dumping sul mercato dell’Unione, le sue importazioni non sono state prese in considerazione ai fini dell’analisi della sottoquotazione dei prezzi.
(112)
Dal confronto è emerso che durante il PI il prodotto in esame oggetto di dumping ed originario della RPC è stato venduto nell’Unione a un prezzo inferiore del 24,2 % rispetto ai prezzi dell’industria dell’Unione.
6.3. Situazione economica dell’industria dell’Unione
6.3.1. Osservazioni preliminari
(113)
Conformemente all’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l’esame dell’impatto delle importazioni oggetto di dumping sull’industria dell’Unione ha comportato un’analisi di tutti gli indicatori economici per valutare la situazione di quest’industria tra il 2005 e la fine del PI.
6.3.2. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
Tabella 3
2005
2006
2007
2008
PI
Produzione (t)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indice
100
100
99
86
64
Capacità (t)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indice
100
100
100
97
90
Utilizzo degli impianti
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indice
100
100
100
88
72
Fonte: Risposte al questionario.
(114)
Come indicato nella tabella sopra riportata, la produzione dell’industria dell’Unione è diminuita del 36 % durante il periodo considerato. Va notato che sebbene il consumo dell’Unione sia aumentato del 20 % tra il 2005 e il 2007, la produzione dell’industria dell’Unione è rimasta stabile durante tale periodo, mentre è calata notevolmente tra il 2007 e il PI, parallelamente al calo del consumo dell’Unione.
(115)
Nel PI l’industria dell’Unione ha ridotto la sua capacità produttiva a circa 144 000 tonnellate. A causa della stagnazione delle vendite e della riduzione dei volumi di produzione, l’utilizzo degli impianti disponibili è tuttavia diminuito dal 91 % nel 2005 al 65 % nel PI. La contrazione più consistente è avvenuta tra il 2007 e il PI.
6.3.3. Volume delle vendite e quota di mercato
(116)
Le cifre relative alle vendite riportate nella seguente tabella si riferiscono al volume venduto al primo acquirente indipendente sul mercato dell’Unione.
Tabella 4
2005
2006
2007
2008
PI
Volume delle vendite (t)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indice
100
101
104
88
71
Quota di mercato
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indice
100
95
87
81
77
Fonte: Risposte al questionario.
(117)
Mentre il consumo dell’Unione è aumentato del 20 % tra il 2005 e il 2007, il volume delle vendite del prodotto in esame effettuate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione ad acquirenti indipendenti è aumentato solo del 4 %. Ciò significa che l’industria dell’Unione non ha potuto beneficiare della crescita del consumo di tale periodo. Inoltre, durante il resto del periodo considerato il consumo dell’Unione è diminuito del 22 % e il volume delle vendite dell’industria dell’Unione è diminuito persino del 31 %. Di conseguenza, il volume delle vendite dell’industria dell’Unione ha continuato a diminuire notevolmente e la perdita di quota di mercato è stata dell’11,9 % nel periodo considerato.
6.3.4. Prezzi medi unitari dell’industria dell’Unione
(118)
I prezzi di vendita medi franco fabbrica dell’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione sono diminuiti del 9 % nel periodo considerato. Il calo maggiore è avvenuto tra il 2007 e il PI ed ha coinciso con l’ondata di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC. Di conseguenza, nonostante l’aumento dei prezzi delle materie prime, l’industria dell’Unione ha dovuto aumentare i suoi prezzi di vendita, in particolare durante il PI.
Tabella 5
2005
2006
2007
2008
PI
Prezzo medio (EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indice
100
100
99
97
91
Fonte: Risposte al questionario.
(119)
Tra il 2005 e il PI è stato infatti rilevato un aumento del 6 % dei costi medi di produzione dell’industria dell’Unione, dovuto principalmente all’aumento dei prezzi dei trucioli di poliestere (PET), la principale materia prima utilizzata nella produzione di filati ad alta tenacità. Il prezzo medio dei trucioli di PET è aumentato del 12 % tra il 2005 e il 2008, dopodiché è tornato al livello del 2005. Durante lo stesso periodo, l’industria dell’Unione è stata però costretta a mantenere bassi i prezzi di vendita per poter competere con le importazioni a basso prezzo oggetto di dumping. Di conseguenza, nel PI i prezzi di vendita dell’industria dell’Unione erano nettamente inferiori ai suoi costi.
6.3.5. Scorte
(120)
Durante il PI le scorte rappresentavano circa il 15 % del volume di produzione. L’industria dell’Unione ha ridotto del 9 % il livello delle scorte nel periodo considerato, in particolare tra il 2007 e il PI. Tale riduzione va vista tuttavia nel contesto della diminuzione delle attività dovuta alla riduzione delle dimensioni dell’industria dell’Unione.
Tabella 6
2005
2006
2007
2008
PI
Scorte (t)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indice
100
112
116
112
91
Fonte: Risposte al questionario.
6.3.6. Occupazione, salari e produttività
Tabella 7
2005
2006
2007
2008
PI
Occupazione - equivalente a tempo pieno (ETP)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indice
100
99
96
87
77
Costo della manodopera (EUR/ETP)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indice
100
102
102
118
106
Produttività (unità/ETP)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indice
100
101
102
99
84
Fonte: Risposte al questionario.
(121)
A causa della riduzione delle attività dell’industria dell’Unione, il numero di dipendenti è stato ridotto considerevolmente (23 %) durante il periodo considerato. La riduzione della produttività va vista nel contesto della natura generale della diminuzione delle attività, in cui il calo della produzione è seguito dalla riduzione del numero di dipendenti solo dopo un certo tempo. Per quanto riguarda i costi della manodopera, nel periodo considerato è stato registrato un leggero aumento del 6 %.
6.3.7. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di raccogliere capitali
Tabella 8
2005
2006
2007
2008
PI
Redditività
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indice
100
-22
-37
- 378
- 438
Flusso di cassa (in migliaia di euro)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indice
100
-9
5
- 120
- 141
Investimenti (in migliaia di euro)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indice
100
49
123
19
11
Utile sul capitale investito
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indice
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Fonte: Risposte al questionario.
(122)
La redditività dell’industria dell’Unione è stata calcolata esprimendo il profitto netto al lordo delle imposte derivante dalle vendite del prodotto simile in percentuale del fatturato di tali vendite. Durante il periodo considerato la redditività dell’industria dell’Unione è diminuita drasticamente passando da un profitto del 3 % nel 2005 a una perdita del 13,3 % nel PI. Nonostante il consumo dell’Unione abbia registrato una tendenza crescente tra il 2005 e il 2007, l’industria dell’Unione non ha potuto beneficiare di quest’evoluzione favorevole a causa delle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC.
(123)
La tendenza del flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell’industria di autofinanziare le proprie attività, riflette in larga misura l’evoluzione della redditività. Il flusso di cassa ha avuto perciò un calo considerevole durante il periodo considerato. Le stesse osservazioni valgono per l’utile sul capitale investito, che nel periodo considerato ha registrato un’evoluzione negativa simile, corrispondente ai risultati negativi ottenuti dall’industria dell’Unione.
(124)
Di conseguenza la capacità di investire dell’industria dell’Unione è stata limitata dal notevole deterioramento del flusso di cassa durante il periodo considerato. Gli investimenti sono perciò diminuiti dell’89 % in tale periodo.
6.3.8. Crescita
(125)
Anche se il consumo dell’Unione ha registrato una crescita del 20 % tra il 2005 e il 2007, l’industria dell’Unione è riuscita ad aumentare solo del 4 % il volume delle sue vendite sul mercato dell’Unione e non ha quindi potuto approfittare dell’espansione del consumo dell’Unione. Esaminando l’evoluzione del periodo considerato, si nota che il calo del 29 % del volume delle vendite dell’industria dell’Unione era molto più pronunciato della riduzione del 7 % del consumo dell’Unione. Di conseguenza, anche la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita notevolmente, di 12 punti percentuali, durante lo stesso periodo.
6.3.9. Entità del margine di dumping effettivo
(126)
I margini di dumping per la RPC, indicati sopra nella parte relativa al dumping, sono al di sopra del livello minimo. Visti i volumi e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping, l’impatto del margine di dumping effettivo non può essere considerato trascurabile.
6.4. Conclusione relativa al pregiudizio
(127)
L’inchiesta ha rilevato, durante il periodo considerato, un deterioramento della maggior parte degli indicatori di pregiudizio, come la produzione (- 36 %), l’utilizzo degli impianti (- 28 %), il volume delle vendite ad acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione (- 29 %), la quota di mercato (- 12 %) e la produttività (- 16 %). Inoltre, gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione, come il flusso di cassa (- 241 %) e la redditività (- 16,3 punti percentuali), hanno risentito un grave effetto negativo. Ciò significa che è stata compromessa anche la capacità dell’industria dell’Unione di raccogliere capitali, soprattutto durante il PI.
(128)
È stato constatato che le perdite più consistenti sono state subite tra il 2008 e il PI, quando, nonostante un forte calo del consumo dell’Unione, il volume delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC verso il mercato dell’Unione ha continuato ad essere elevato, con una sottoquotazione dei prezzi di oltre il 24 % rispetto a quelli dell’industria dell’Unione nel PI.
(129)
Dall’inchiesta è emerso inoltre che il costo di produzione dell’industria dell’Unione ha raggiunto il suo livello massimo nel 2008, soprattutto a causa del forte aumento dei prezzi della materia prima principale. Nel PI l’industria dell’Unione è riuscita a mantenere e a controllare i suoi costi di produzione grazie a sforzi di razionalizzazione e al calo dei prezzi del PET, avvenuto soprattutto nella seconda metà del PI. Tuttavia, a causa della forte sottoquotazione dei prezzi praticata dagli esportatori cinesi durante il PI, l’industria dell’Unione non ha potuto aumentare i suoi prezzi di vendita in modo sufficiente per coprire i costi, il che ha determinato un notevole peggioramento della sua situazione finanziaria durante il PI.
(130)
In base a quanto precede, si è concluso che l’industria dell’Unione ha subito un grave pregiudizio si sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
7. NESSO DI CAUSALITÀ
7.1. Introduzione
(131)
Conformemente all’articolo 3, paragrafi 6 e 7 del regolamento di base, è stato esaminato se le importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame originarie della RPC avessero causato all’industria dell’Unione un pregiudizio che potesse essere considerato grave. Sono stati esaminati anche fattori noti diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che avrebbero potuto arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione nello stesso periodo, allo scopo di evitare che il pregiudizio eventualmente causato da tali altri fattori fosse attribuito alle importazioni oggetto di dumping.
7.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(132)
L’inchiesta ha evidenziato che le importazioni oggetto di dumping dalla RPC hanno avuto un forte incremento nel periodo considerato, moltiplicando per sette la loro quota sul mercato dell’Unione tra il 2005 e il PI. È stato inoltre constatato che nel periodo tra il 2008 e il PI, quando il consumo dell’Unione è diminuito del 15 % circa, il volume delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC è rimasto elevato e la loro quota di mercato è persino aumentata del 15 %.
(133)
Nel periodo considerato l’industria dell’Unione ha subito un forte calo delle vendite (- 29 %) e di conseguenza la sua quota di mercato è scesa di quasi 12 punti percentuali, da 51,1 % a 39,2 %. Tra il 2008 e il PI, la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita di due punti percentuali, mentre quella delle importazioni cinesi oggetto di dumping è aumentata, nonostante il calo della domanda sul mercato dell’Unione.
(134)
I prezzi delle importazioni oggetto di dumping sono diminuiti del 39 % nel periodo considerato e sono risultati notevolmente inferiori a quelli praticati dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione. Di conseguenza, l’industria dell’Unione non ha avuto la possibilità di aumentare i suoi prezzi per coprire l’aumento dei prezzi delle materie prime. La redditività delle vendite effettuate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione è perciò diminuita e da un utile del 3 % nel 2005 si è passati a una perdita del 13,3 % nel PI, come spiegato sopra al considerando 122.
(135)
L’inchiesta ha anche dimostrato che l’aumento del volume delle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC ha avuto un impatto negativo sul mercato in generale, abbassando i prezzi.
(136)
Si ritiene quindi che la continua pressione esercitata dalle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC sul mercato dell’Unione non abbia permesso all’industria dell’Unione di adeguare i suoi prezzi di vendita ai costi più elevati delle materie prime, in particolare nel 2008, quando i prezzi del PET hanno raggiunto il livello massimo. Ciò spiega la perdita di quota di mercato e di redditività dell’industria dell’Unione.
(137)
In base a quanto precede, si è concluso provvisoriamente che l’ondata di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC ha avuto un considerevole impatto negativo sulla situazione economica dell’industria dell’Unione.
7.3. Effetto di altri fattori
7.3.1. Evoluzione della domanda sul mercato dell’Unione
(138)
Come menzionato sopra al considerando 100, il consumo di filati ad alta tenacità nell’Unione è aumentato tra il 2005 e il 2007 ed è diminuito nel 2008 e nel PI. Durante il periodo considerato l’industria dell’Unione ha perso gran parte della sua quota di mercato. Anche se non si può escludere che quest’evoluzione negativa del consumo dell’Unione tra il 2008 e il PI possa aver inciso negativamente sulla situazione dell’industria dell’Unione, va notato che nello stesso tempo gli esportatori cinesi sono riusciti ad aumentare la loro quota di mercato. Si ritiene quindi che il deterioramento della situazione economica dell’industria dell’Unione non sia dovuto al calo della domanda, bensì all’ondata di importazioni oggetto di dumping dalla RPC e alla sottoquotazione dei prezzi praticata dagli esportatori cinesi.
7.3.2. Prezzi delle materie prime
(139)
I prezzi delle materie prime, soprattutto dei trucioli di PET, sono aumentati fortemente tra il 2005 e il 2008 e poi sono diminuiti durante la seconda metà del PI, raggiungendo un livello pari a quello del 2005 alla fine del PI.
(140)
L’inchiesta ha confermato che il costo di produzione dei filati ad alta tenacità sostenuto dall’industria dell’Unione ha seguito l’evoluzione del costo delle materie prime ed è aumentato in generale del 6 % durante il periodo considerato. In un mercato governato da effettive condizioni commerciali, vale a dire in assenza di pratiche di dumping arrecanti pregiudizio, i prezzi si adeguano regolarmente per riflettere l’evoluzione delle varie componenti del costo di produzione. Ciò non è avvenuto nel caso in questione. L’industria dell’Unione è stata infatti costretta a mantenere bassi i prezzi di vendita per poter competere con le importazioni a basso prezzo oggetto di dumping provenienti dalla RPC e ciò ha notevolmente ridotto la sua redditività. Di conseguenza, si è concluso provvisoriamente che l’undercutting praticato dagli esportatori cinesi ha abbassato i prezzi sul mercato dell’Unione ed ha impedito all’industria dell’Unione di aumentare i prezzi di vendita in modo da coprire i costi.
7.3.3. Produzione vincolata dell’industria dell’Unione
(141)
Dall’inchiesta è emerso che un solo produttore dell’Unione che ha collaborato all’inchiesta era verticalmente integrato e che la produzione vincolata è stata utilizzata per un’ulteriore trasformazione in prodotti di valore aggiunto nell’industria utilizzatrice. L’inchiesta non ha rilevato alcun problema di produzione legato a tali prodotti derivati. L’utilizzo vincolato è infatti rimasto stabile nel periodo considerato e ha rappresentato circa il 7 % del volume di produzione.
(142)
In tale contesto si è ritenuto che la produzione vincolata dell’industria dell’Unione non abbia contribuito al deterioramento della sua situazione finanziaria, in particolare durante il PI.
7.3.4. Andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione
(143)
Anche se l’analisi del pregiudizio e del nesso di causalità si è concentrata sulla situazione dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione, è stato esaminato l’andamento delle esportazioni, come un altro fattore potenziale che può spiegare il pregiudizio constatato. Dall’analisi è emerso che le vendite all’esportazione effettuate dall’industria dell’Unione a parti indipendenti si sono mantenute modeste (3 % circa) durante il periodo considerato. La riduzione del volume delle vendite all’esportazione da circa 18 000 tonnellate nel 2005 a circa 7 000 tonnellate nel PI può essere dovuto al calo della produzione avvenuto nello stesso periodo. Tuttavia, il prezzo all’esportazione era superiore a quello praticato dall’industria dell’Unione ai propri acquirenti sul mercato dell’Unione. Si è quindi concluso che la diminuzione del volume delle esportazioni non può spiegare il livello di pregiudizio subito dall’industria dell’Unione né in particolare il significativo calo di redditività durante il PI.
7.3.5. Importazioni da altri paesi terzi
(144)
Tra il 2005 e il PI i prezzi e i volumi delle importazioni da altri paesi terzi hanno avuto la seguente evoluzione:
Tabella 9
Altri paesi terzi
2005
2006
2007
2008
PI
Importazioni (t)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indice
100
101
97
72
55
Quota di mercato
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indice
100
96
81
66
59
Prezzo (EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indice
100
102
98
99
98
Fonte: Eurostat.
(145)
I principali altri paesi terzi che esportano filati ad alta tenacità verso l’Unione sono la Svizzera, la Bielorussia, il Giappone e la Tailandia. Come indicato nella tabella precedente, il volume complessivo delle importazioni da questi paesi è stato abbastanza basso in relazione al consumo dell’Unione ed è diminuito del 45 % nel periodo considerato. I prezzi medi all’importazione sono rimasti stabili e relativamente elevati durante il PI.
(146)
In base a quanto precede, si è concluso provvisoriamente che le importazioni da questi paesi terzi non hanno contribuito al grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
7.3.6. Importazioni dalla Corea e da Taiwan
(147)
Per quanto riguarda le importazioni da Taiwan e dalla Corea, come menzionato sopra, è stato concluso provvisoriamente che esse non sono state effettuate a prezzi di dumping durante il PI. Queste importazioni sono indicate nelle seguenti tabelle 10 e 11:
Tabella 10
Importazioni totali dalla Corea
2005
2006
2007
2008
PI
Volume (t)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indice
100
118
157
142
140
Quota di mercato
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indice
100
112
131
130
151
Prezzi (EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indice
100
93
91
91
85
Fonte: Eurostat.
(148)
Come risulta dalla tabella precedente, il volume delle importazioni dalla Corea ha seguito nell’insieme un’evoluzione simile a quella del consumo durante il periodo considerato. Il volume delle importazioni è aumentato da 17 542 tonnellate nel 2005 a 24 580 tonnellate nel PI. Ciò ha determinato un aumento della loro quota di mercato dal 7,9 % del 2005 all’11,9 % nel PI. Va notato tuttavia che il volume delle importazioni è diminuito notevolmente tra il 2007 e la fine del PI.
(149)
Va inoltre segnalato che, pur essendo diminuiti del 15 % nel periodo considerato, i prezzi medi all’importazione dalla Corea sono rimasti superiori ai prezzi medi all’importazione dalla RPC nel corso dello stesso periodo.
Tabella 11
Importazioni totali da Taiwan
2005
2006
2007
2008
PI
Volume (t)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indice
100
106
140
150
111
Quota di mercato
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indice
100
100
117
138
119
Prezzi (EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indice
100
88
82
85
86
Fonte: Eurostat.
(150)
Le importazioni da Taiwan sono aumentate dell’11 %, da 7 343 tonnellate nel 2005 a 8 163 tonnellate nel PI. Allo stesso tempo la loro quota di mercato è aumentata dal 3,3 % nel 2005 al 4 % nel PI. Come nel caso delle importazioni coreane, il volume delle importazioni taiwanesi è diminuito notevolmente tra il 2007 e la fine del PI.
(151)
I prezzi medi delle importazioni da Taiwan sono calati del 14 % durante il periodo considerato, ma sono rimasti molto più elevati dei prezzi delle importazioni dalla RPC durante lo stesso periodo.
(152)
In base a quanto precede, non si può escludere che le importazioni dalla Corea e da Taiwan possano aver contribuito in certa misura al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. Tuttavia, il livello dei volumi e dei prezzi delle importazioni durante il PI non sembra tale da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
7.3.7. Altri produttori dell’Unione
(153)
L’analisi dei dati relativi al mercato dell’Unione mostra che gli altri produttori dell’Unione non hanno acquisito quote di mercato nel periodo considerato. L’inchiesta non ha evidenziato particolari problemi di concorrenza tra produttori dell’Unione né effetti di distorsione commerciale che possano spiegare il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(154)
In base a quanto precede, si conclude provvisoriamente che i produttori non inclusi nella definizione di industria dell’Unione non hanno contribuito al grave pregiudizio da essa subito.
7.4. Conclusioni sul nesso di causalità
(155)
L’analisi di cui sopra dimostra che nel periodo considerato vi è stato un sostanziale aumento del volume e della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping originarie della RPC. È stato inoltre constatato che queste importazioni sono state effettuate a prezzi di dumping inferiori a quelli praticati dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione per tipi di prodotti simili.
(156)
Quest’aumento del volume e della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC è coinciso con un aumento generale della domanda nell’Unione tra il 2005 e il 2007, ma anche con l’evoluzione negativa della quota di mercato dell’industria dell’Unione nel corso dello stesso periodo. Inoltre, tra il 2007 e il PI, quando la domanda sul mercato dell’Unione è diminuita, gli esportatori cinesi sono riusciti ad aumentare la propria quota di mercato. Allo stesso tempo è stata osservata un’altra evoluzione negativa della quota di mercato dell’industria dell’Unione e dei principali indicatori della sua situazione economica. Nel periodo considerato, l’ondata di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC, i cui prezzi erano sistematicamente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione, ha infatti fatto calare la redditività dell’industria dell’Unione di più di 16 punti percentuali, causando gravi perdite nel PI.
(157)
L’esame degli altri fattori noti che potrebbero aver causato un pregiudizio all’industria dell’Unione ha rivelato che essi non sembrano essere tali da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping dalla RPC e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(158)
In base all’analisi di cui sopra, che ha chiaramente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell’industria dell’Unione dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, si è concluso provvisoriamente che le importazioni oggetto di dumping dalla RPC hanno causato un grave pregiudizio all’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
8. INTERESSE DELL’UNIONE
8.1. Osservazione preliminare
(159)
In conformità all’articolo 21 del regolamento di base, è stato esaminato se, nonostante le conclusioni provvisorie relative al dumping pregiudizievole, esistessero ragioni valide per concludere che l’adozione di misure antidumping provvisorie non fosse nell’interesse dell’Unione in questo specifico caso. L’analisi dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione di tutti i vari interessi in gioco, quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori del prodotto in esame.
8.2. Industria dell’Unione
(160)
L’industria dell’Unione è costituita da quattro produttori situati in diversi Stati membri dell’Unione e conta oltre 1 300 dipendenti diretti nel settore del prodotto in esame.
(161)
L’industria dell’Unione ha subito un grave pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping originarie della RPC. Si ricorda che tutti gli indicatori di pregiudizio hanno avuto un’evoluzione negativa durante il periodo considerato. In particolare gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione, come il flusso di cassa, gli utili sul capitale investito e la redditività, hanno risentito gravi effetti negativi. In assenza di misure, un ulteriore peggioramento della situazione economica dell’industria dell’Unione pare molto probabile.
(162)
L’istituzione di dazi antidumping provvisori dovrebbe ristabilire effettive condizioni commerciali sul mercato dell’Unione e permettere all’industria dell’Unione di allineare i prezzi dei filati ad alta tenacità in modo da riflettere i costi delle varie componenti e le condizioni di mercato. È probabile che l’istituzione di misure provvisorie consenta all’industria dell’Unione di riacquistare almeno in parte le quote di mercato perse nel periodo considerato, con un ulteriore impatto positivo sulla sua situazione economica e redditività.
(163)
Si è quindi concluso che sarebbe nell’interesse dell’industria dell’Unione istituire misure antidumping provvisorie sulle importazioni di filati ad alta tenacità originarie della RPC.
8.3. Importatori
(164)
Sono stati inviati questionari a dieci importatori dell’Unione. All’inchiesta hanno collaborato solo due importatori situati in Germania e in Spagna, che rappresentano rispettivamente il 15,4 % e lo 0,2 % del totale delle importazioni dalla RPC. L’inchiesta ha dimostrato che il primo importatore ha importato esclusivamente dalla RPC e che quasi tutto il suo fatturato si riferiva al prodotto in esame. Nel peggiore dei casi un dazio antidumping del 9 % potrebbe ridurre notevolmente la redditività di questa società e renderla deficitaria. Si ritiene tuttavia che la sua posizione di forza sul mercato presso alcuni grandi utilizzatori le permetterà di trasferire i maggiori costi almeno in parte ai suoi clienti. Inoltre, essa potrebbe ricorrere ad altre fonti di approvvigionamento, per lo meno a lungo termine. Per quanto riguarda il secondo importatore, il prodotto in esame ha rappresentato solo una parte limitata della sua attività totale (0-5 %) e l’eventuale impatto negativo delle misure proposte sarà probabilmente trascurabile.
(165)
Sulla base delle informazioni disponibili, è stato concluso che anche se l’istituzione di misure antidumping provvisorie potrebbe avere ripercussioni negative per uno degli importatori sopra menzionati, tale importatore dovrebbe essere in grado di trasferire almeno in parte i maggiori costi ai suoi clienti e/o ricorrere ad altre fonti di approvvigionamento. Globalmente, l’istituzione di misure provvisorie non dovrebbe quindi avere un impatto negativo significativo sugli importatori.
8.4. Utilizzatori
(166)
Gli utilizzatori di filati ad alta tenacità si sono dimostrati fortemente interessati al caso in questione. Dei 68 utilizzatori contattati, 33 hanno collaborato all’inchiesta. Gli utilizzatori cooperanti hanno rappresentato il 25 % delle importazioni totali dalla RPC. Queste società sono situate in tutta l’Unione e sono presenti in vari settori industriali, per esempio la produzione di pneumatici e applicazioni automobilistiche, corde e applicazioni industriali.
(167)
Per motivi di chiarezza e dato che l’istituzione di misure provvisorie avrebbe un impatto diverso a seconda degli utilizzatori e dei settori in cui operano, l’analisi dell’impatto delle misure sugli utilizzatori è stata effettuata raggruppandoli in settori industriali distinti, come precisato qui di seguito.
(168)
Per quanto riguarda gli utilizzatori del settore pneumatici, hanno risposto al questionario quattro fabbricanti di pneumatici. Secondo i dati forniti da questi fabbricanti, la parte dei filati ad alta tenacità nel costo di produzione di uno pneumatico è relativamente limitata, in media inferiore all’1 %, e l’utile medio relativo all’attività di produzione degli pneumatici è circa del 2 %. Dall’inchiesta è risultato che nessuno degli utilizzatori che hanno collaborato ha importato il prodotto in esame dalla RPC. Di conseguenza, nel caso vengano istituite misure antidumping provvisorie, si considera che questi utilizzatori non saranno colpiti dalle misure sulle importazioni dalla RPC. Inoltre, nell’eventualità che gli utilizzatori di questo settore importino dalla RPC, esiste una serie di fonti di approvvigionamento alternative.
(169)
Per quanto riguarda il settore automobilistico (principalmente la produzione di cinture di sicurezza e airbag), hanno risposto al questionario sei utilizzatori. Queste sei società rappresentavano il 5 % delle importazioni totali di filati ad alta tenacità dalla RPC nel PI. In generale è stato constatato che i prodotti in cui sono utilizzati filati ad alta tenacità rappresentavano in media meno del 4 % del fatturato totale di queste società e che il profitto medio realizzato con quest’attività era circa del 3 %. Inoltre, è stato rilevato che le sei società hanno acquistato filati ad alta tenacità principalmente dai produttori dell’Unione e che solo l’11 % dei loro acquisti è stato importato dalla RPC. Di conseguenza è improbabile che l’istituzione di misure provvisorie sulle importazioni dalla RPC incida gravemente sull’insieme del settore automobilistico, poiché queste società sono risultate redditizie e la RPC non era la loro principale fonte di approvvigionamento.
(170)
Per quanto riguarda i produttori di corde, hanno risposto al questionario tre utilizzatori, che rappresentano meno dell’1 % delle importazioni totali dalla RPC nel PI. La parte di attività in cui sono utilizzati filati ad alta tenacità corrisponde a circa il 18 % delle loro attività totali e il margine di profitto medio realizzato in queste attività era dell’8 % circa nel PI. È stato quindi stimato che l’istituzione di dazi antidumping provvisori sulle importazioni dalla RPC determinerà probabilmente solo una leggera riduzione del loro margine di profitto. L’inchiesta ha anche dimostrato che nel PI la maggior parte delle importazioni (66 %) proveniva dalla RPC e il 20 % dalla Corea. In caso di adozione delle misure, è perciò improbabile che questo settore ne risenta gravemente, poiché l’impatto sul margine di profitto è limitato ed esistono altre fonti di approvvigionamento.
(171)
Alcuni fabbricanti di corde hanno sostenuto che dato che i filati ad alta tenacità sono utilizzati prevalentemente in altri settori, come quello industriale e l’industria automobilistica, l’istituzione di misure antidumping provocherà una carenza dei tipi di filati ad alta tenacità utilizzati dai fabbricanti di corde, poiché presumibilmente i produttori dell’Unione si concentreranno prima sui grandi mercati e riforniranno gli altri settori solo se resteranno capacità inutilizzate. Va notato tuttavia che ci sono altre fonti di approvvigionamento disponibili, tra cui l’industria dell’Unione, la Corea e Taiwan, nonché altri paesi terzi che non sono soggetti a misure. Quest’argomentazione è stata perciò respinta.
(172)
Per quanto riguarda gli utilizzatori del settore delle applicazioni industriali, p.es. coperture di tetti, cinture, fruste e prodotti tessili industriali, sono pervenute in tutto 19 risposte al questionario. Questi utilizzatori hanno rappresentato il 19 % delle importazioni totali dalla RPC nel PI. Secondo le informazioni disponibili per questo settore, la parte di attività in cui sono utilizzati filati ad alta tenacità corrisponde al 64 % del totale delle attività e il profitto medio realizzato in queste attività era del 13 %. L’adozione di dazi antidumping comporterà probabilmente solo una leggera riduzione del margine di profitto medio raggiunto in questo settore. Dall’inchiesta è emerso inoltre che questi utilizzatori hanno acquistato principalmente da produttori dell’Unione e della RPC. L’istituzione di misure sulle importazioni dalla RPC non dovrebbe quindi avere effetti negativi significativi su questo settore, visti l’impatto limitato sul margine di profitto e la disponibilità di altre fonti di approvvigionamento.
(173)
Alcuni utilizzatori hanno sostenuto che l’adozione di misure antidumping inciderebbe negativamente sulle loro attività in due modi: non solo mancherebbero fonti alternative disponibili, ma i paesi interessati cesserebbero di esportare il prodotto in esame ed esporterebbe prodotti destinati al mercato a valle.
(174)
Per quanto riguarda l’affermazione che non vi sarebbero fonti alternative disponibili, va notato in primo luogo che non verranno istituite misure provvisorie contro le importazioni provenienti dalla Corea e da Taiwan. Inoltre, come menzionato al considerando 171, esistono altre fonti d’approvvigionamento in altri paesi terzi non soggetti a misure. In secondo luogo, per quanto riguarda l’approvvigionamento effettuato dall’industria dell’Unione, l’inchiesta ha effettivamente messo in evidenza alcune insufficienze nel rifornimento di certi utilizzatori da parte di produttori dell’Unione. Dall’analisi non risulta però che queste carenze si siano verificate regolarmente. In base a quanto precede, e in particolare a causa della disponibilità di altre fonti di approvvigionamento, quest’argomentazione è stata respinta.
(175)
Per quanto riguarda l’affermazione che i produttori di filati ad alta tenacità potrebbero destinare le loro esportazioni al mercato a valle, va notato che non saranno adottate misure provvisorie contro le importazioni dalla Corea e da Taiwan. Di conseguenza, anche se gli esportatori cinesi esporteranno alcuni dei loro prodotti verso il mercato a valle, si ritiene che gli utilizzatori di filati ad alta tenacità rimarranno competitivi perché avranno ancora la possibilità di procurarsi filati presso altri fornitori non soggetti a misure. Quest’argomentazione è stata perciò respinta.
(176)
In considerazione di quanto precede, anche se le misure istituite per le importazioni dalla RPC rischiano di avere ripercussioni negative su alcuni utilizzatori, l’impatto globale sugli utilizzatori dei vari settori industriali sembra essere limitato. Di conseguenza si è concluso provvisoriamente che, in base alle informazioni disponibili, le misure antidumping contro le importazioni di filati ad alta tenacità originarie della RPC non avranno molto probabilmente un impatto negativo significativo sugli utilizzatori del prodotto in esame.
8.5. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(177)
Visto quanto precede, si è concluso provvisoriamente che nell’insieme, sulla base delle informazioni disponibili relative all’interesse dell’Unione, non esistono ragioni valide contrarie all’istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni di filati ad alta tenacità originarie della RPC.
9. NON ISTITUZIONE DI DAZI
(178)
Dato che la media ponderata dei margini di dumping a livello nazionale è risultata irrilevante nel caso delle importazioni originarie della Corea e di Taiwan, non viene istituito alcun dazio antidumping provvisorio sulle importazioni originarie di questi paesi.
10. PROPOSTA DI MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
10.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(179)
Alla luce delle conclusioni raggiunte riguardo al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all’interesse dell’Unione, è opportuno adottare misure antidumping provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping continuino ad arrecare un pregiudizio all’industria dell’Unione.
(180)
Allo scopo di stabilire il livello delle misure, si è tenuto conto dei margini di dumping rilevati e dell’importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(181)
Nel calcolo dell’importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole è stato considerato che le misure dovrebbero consentire all’industria dell’Unione di coprire i suoi costi di produzione e di realizzare un profitto al lordo delle imposte pari a quello che un’azienda dello stesso tipo potrebbe ragionevolmente realizzare in questo settore in condizioni di concorrenza normali, cioè in assenza di importazioni oggetto di dumping, sulle vendite del prodotto simile nell’Unione. Si ritiene che il profitto realizzabile in assenza di importazioni oggetto di dumping debba essere basato sull’anno 2005, l’unico anno in cui l’industria dell’Unione ha realizzato profitti e in cui le importazioni cinesi erano meno presenti sul mercato dell’Unione. Un margine di profitto del 3 % del fatturato è stato perciò considerato come il minimo che l’industria dell’Unione avrebbe potuto ottenere senza un dumping pregiudizievole.
(182)
Su tale base è stato calcolato un prezzo del prodotto simile non pregiudizievole per l’industria dell’Unione. Esso è stato ottenuto aggiungendo il margine di profitto del 3 % sopra menzionato al costo di produzione.
(183)
L’aumento del prezzo necessario è stato determinato confrontando, per ciascun tipo di prodotto, il prezzo medio ponderato all’importazione dei produttori esportatori cinesi inclusi nel campione e il prezzo non pregiudizievole dei tipi di prodotto venduti dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione durante il PI. Le differenze risultanti da tale confronto sono state espresse in percentuale del valore medio cif all’importazione dei tipi confrontati.
10.2. Misure provvisorie
(184)
In considerazione di quanto precede, si ritiene che, in conformità all’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, debbano essere adottate misure antidumping provvisorie sulle importazioni originarie della RPC al livello corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio, secondo la regola del dazio inferiore.
(185)
Le aliquote del dazio antidumping individuali specificate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano perciò la situazione constatata durante l’inchiesta per le società interessate. Queste aliquote del dazio (contrariamente al dazio unico a livello nazionale applicabile a «tutte le altre società») sono quindi applicabili esclusivamente alle importazioni di prodotti originari della Repubblica popolare cinese fabbricati dalle società ossia dalle persone giuridiche specificamente menzionate. I prodotti importati fabbricati da altre società, il cui nome e indirizzo non siano specificamente menzionati nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate alle società specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(186)
Eventuali richieste di applicazione di queste aliquote individuali del dazio antidumping (per esempio, in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o all’istituzione di nuove entità produttive o di vendita) vanno inviate immediatamente alla Commissione (3), complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione di eventuali modifiche delle attività della società legate alla produzione e alle vendite sul mercato interno e all’esportazione, connesse per esempio al cambiamento della ragione sociale o all’istituzione di entità produttive o di vendita. Se opportuno, il regolamento sarà modificato con l’aggiornamento dell’elenco delle società che beneficiano delle aliquote di dazio individuali.
(187)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, il livello del dazio residuo dovrà essere applicato non solo ai produttori esportatori che non hanno collaborato, ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l’Unione durante il PI.
(188)
I margini di dumping e di pregiudizio fissati sono i seguenti:
Società
Margine di dumping
Margine di pregiudizio
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
n.d.
Società che hanno collaborato non incluse nel campione
8,9 %
57,3 %
Tutte le altre società
9,3 %
57,6 %
11. COMUNICAZIONE DELLE CONCLUSIONI
(189)
Le conclusioni provvisorie di cui sopra saranno comunicate a tutte le parti interessate, che sono invitate a presentare le loro osservazioni per iscritto e a chiedere un’audizione. Le osservazioni saranno esaminate e prese in considerazione, nei casi giustificati, prima di adottare decisioni definitive. Inoltre, va precisato che le conclusioni relative all’istituzione dei dazi antidumping esposte ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate in vista di stabilire conclusioni definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di filati di poliestere ad alta tenacità (diversi dal filo per cucire), non in vendita al dettaglio, comprendenti monofilamenti di meno di 67 decitex originari della Repubblica popolare cinese, attualmente classificati nel codice NC 5402 20 00.
2. L’aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sotto elencate, è la seguente:
Società
Dazio (%)
Codice addizionale TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Società elencate nell’allegato
8,9
A977
Tutte le altre società
9,3
A999
3. L’immissione in libera pratica nell’Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all’importo del dazio provvisorio.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
5. Fatte salve le disposizioni dell’articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
6. A norma dell’articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono comunicare osservazioni sull’applicazione del presente regolamento entro un mese a decorrere dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo a quello della sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
L’articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 1o giugno 2010.