NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
REGOLAMENTO (UE) N. 404/2010 DELLA COMMISSIONE
del 10 maggio 2010
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di determinate ruote di alluminio originarie della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l'articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Apertura
(1)
Il 13 agosto 2009, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2), la Commissione ha annunciato l'apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nell'Unione di determinate ruote di alluminio originarie della Repubblica popolare cinese («paese interessato» o «RPC»).
(2)
Il procedimento è stato aperto in seguito ad una denuncia presentata il 30 giugno 2009 dall'Associazione dei fabbricanti europei di ruote (EUWA) («il denunziante») a nome di produttori che rappresentano una parte considerevole, in questo caso oltre il 50 %, della produzione totale dell'Unione di determinate ruote di alluminio. La denuncia conteneva elementi di prova relativi all'esistenza di pratiche di dumping sul prodotto in questione e al conseguente grave pregiudizio, che sono stati considerati sufficienti per giustificare l'apertura di un procedimento.
2. Parti interessate dal procedimento
(3)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del procedimento il denunziante, i produttori dell'Unione menzionati nella denuncia, altri produttori noti dell'Unione, i produttori esportatori della RPC, gli importatori, gli operatori commerciali, gli utilizzatori, i fornitori e le associazioni notoriamente interessati nonché i rappresentanti della RPC. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di esprimere il loro punto di vista per iscritto e di chiedere di essere ascoltate entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(4)
È stata concessa un'audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere motivi particolari per essere sentite.
(5)
Tenuto conto del numero elevato di produttori esportatori della RPC, di importatori e di produttori dell'Unione, nell'avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere a tecniche di campionamento per la determinazione del dumping e del pregiudizio, a norma dell'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, selezionare un campione, tutti i produttori esportatori, gli importatori e i produttori dell'Unione sono stati invitati a manifestarsi e a fornire le informazioni specificate nell'avviso di apertura.
(6)
Nella RPC, in totale, 36 società o gruppi di società collegate (nel seguito «gruppi») si sono manifestati e hanno fornito le informazioni richieste entro il termine stabilito. Queste 36 società o gruppi producevano e/o esportavano il prodotto in esame nel mercato dell'Unione europea durante il periodo dell'inchiesta e hanno espresso il desiderio di essere incluse nel campione. Esse sono state definite società disposte a collaborare e si è considerata la possibilità di includerle nel campione. Il livello di collaborazione della RPC, ossia la percentuale di esportazioni nell'UE da parte delle società cinesi disposte a collaborare sul totale delle esportazioni cinesi nell'UE, era superiore al 90 %.
(7)
Consultate le parti conformemente all'articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha selezionato un campione, a norma dell'articolo 17 del regolamento di base, basato sul massimo volume rappresentativo di esportazioni che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile e tenendo inoltre conto della distribuzione geografica delle società o dei gruppi disposti a collaborare. Il campione selezionato è composto da quattro (gruppi di) società, che rappresentano il 47 % delle esportazioni nell'UE delle 36 società o gruppi disposti a collaborare e circa il 43 % delle esportazioni totali nell'UE originarie della RPC. Le autorità della RPC e la camera di commercio cinese hanno approvato la scelta del campione effettuata dalla Commissione, ma hanno richiesto di includere nel campione almeno due ulteriori (gruppi di) società. Tuttavia, dato che il campione inizialmente selezionato era composto da 20 società appartenenti a 4 gruppi, si è ritenuto che nessun altro gruppo o società potesse essere incluso, poiché questo avrebbe impedito la conclusione dell'inchiesta entro i termini fissati.
(8)
Cinque produttori esportatori cinesi che non sono stati inclusi nel campione hanno chiesto un esame individuale fornendo le necessarie informazioni entro il termine stabilito, ai sensi degli articoli 9, paragrafo 6, e 17, paragrafo 3, del regolamento di base. Tuttavia, date le dimensioni del campione, che contava 4 gruppi con numerose società coinvolte, la Commissione è giunta alla conclusione che, a norma dell'articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base, non poteva essere accordato un esame individuale ai produttori esportatori cinesi non inclusi nel campione, poiché ciò sarebbe stato indebitamente gravoso e avrebbe impedito la tempestiva conclusione dell'inchiesta.
(9)
Per consentire ai produttori esportatori nella RPC di chiedere, eventualmente, il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM») o un trattamento individuale («TI») conformemente all'articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base, la Commissione ha inviato i necessari moduli di domanda ai produttori esportatori cinesi che si sono manifestati e alle autorità cinesi.
(10)
L'avviso di apertura è stato inviato a circa 40 produttori di ruote di alluminio nell'Unione. Sono state ricevute 17 risposte; 5 gruppi di società sono stati inclusi nel campione poiché ritenuti rappresentativi della produzione totale dell'Unione in termini di volumi di vendita e produzione nell'UE (oltre il 75 %), copertura geografica e tipo di attività, ovvero vendite ai fabbricanti di apparecchiature originali (Original Equipment Manufacturer - OEM) e vendite aftermarket (AM); per ulteriori dettagli si vedano i considerando 19 e seguenti. Sebbene la maggioranza delle vendite effettuate dai produttori dell'UE inseriti nel campione fossero dirette al segmento OEM, 2 dei produttori inseriti nel campione vendevano anche al segmento AM. Nel campione sono state incluse anche società che non hanno presentato denuncia.
(11)
Durante l'inchiesta le parti hanno addotto ulteriori argomentazioni in merito alla presunta differenza tra i segmenti OEM e AM. Al fine di ottenere ulteriori informazioni pertinenti, si è deciso di includere nel campione un altro (grande) produttore operante nel segmento AM.
(12)
I denunzianti hanno chiesto che il loro nome fosse mantenuto riservato temendo ritorsioni dei clienti o dei concorrenti. La Commissione ha ritenuto che vi fosse in effetti una forte probabilità di ritorsioni e ha acconsentito a non divulgare i loro nomi. In seguito all'apertura del procedimento, tutte le società che hanno collaborato hanno acconsentito a divulgare i loro nomi in qualità di società che hanno collaborato, ma non in qualità di denunzianti, ove applicabile.
(13)
L'avviso di apertura è stato inviato a circa 80 importatori e importatori/utilizzatori di ruote di alluminio. Sono state ricevute 40 risposte da società che rappresentano circa un terzo delle importazioni totali originarie della Cina. 12 di tali risposte sono state ricevute da importatori e le restanti da utilizzatori importatori. 7 società sono state incluse nel campione (5 importatori e 2 utilizzatori importatori).
(14)
La Commissione ha inviato i questionari ai 6 produttori dell'Unione selezionati per il campione, ai produttori esportatori inclusi nel campione selezionati per la RPC e a quelli che avevano richiesto il TI, ai 7 importatori selezionati per il campione e anche ad utilizzatori e altri produttori che hanno collaborato.
(15)
I 4 produttori esportatori cinesi inclusi nel campione e 5 produttori esportatori cinesi che avevano richiesto il TI a norma dell'articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base hanno inviato risposte al questionario. Sono pervenute risposte anche dai 6 produttori dell'Unione inclusi nel campione, da 3 importatori non collegati a un produttore esportatore, da 9 altri produttori dell'UE e da 13 utilizzatori. Sono inoltre pervenute osservazioni dalla camera di commercio cinese e da due associazioni di utilizzatori.
(16)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse dell'Unione e ha effettuato verifiche presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell'Unione
-
Borbet group:
Borbet Solingen GmbH - Germania
-
Heyes Lemmerz group:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Repubblica ceca
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italia
-
Ronal group:
-
Ronal AG - Svizzera
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polonia
-
Speedline s.r.l. - Italia
-
Mapsa S. Coop. L. - Spagna
-
AEZ - Germania
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francia
b)
Produttori esportatori e società collegate della RPC
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng).
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Società collegate dell'Unione
-
OZ Deutschland, Biberbach (Germania)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia)
d)
Società collegate di Singapore
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Utilizzatori
-
Renault - Francia
-
BMW - Germania
(17)
Vista l'esigenza di stabilire un valore normale per i produttori esportatori ai quali potrebbe non essere concesso il TEM, è stato effettuato un accertamento per determinare il valore normale sulla base dei dati di un paese di riferimento, in questo caso la Turchia, presso la sede delle seguenti società:
f)
Produttori in Turchia:
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Periodo dell'inchiesta
(18)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2008 e il 30 giugno 2009 («periodo dell'inchiesta» o «PI»). L'analisi delle tendenze necessaria per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2006 e la fine del periodo dell'inchiesta («periodo in esame»).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(19)
Il prodotto in esame è costituito da ruote di alluminio per veicoli a motore di cui alle voci NC da 8701 a 8705, con o senza i loro accessori, munite o non munite di pneumatici, originarie della Repubblica popolare cinese («il prodotto in esame»), che rientrano nei codici NC ex 8708 70 10 e ex 8708 70 50.
(20)
Il prodotto in esame è venduto nell'Unione attraverso due canali di distribuzione: al segmento OEM e al cosiddetto segmento aftermarket (AM). Nel segmento OEM i fabbricanti di automobili organizzano gare d'appalto per le ruote di alluminio (circa due anni prima del lancio di un nuovo modello di automobile) e sono coinvolti nello sviluppo delle nuove ruote che porteranno il loro marchio. Sia i produttori dell'Unione che gli esportatori cinesi competono nelle stesse gare d'appalto. Nel settore AM, le ruote di alluminio sono progettate e sviluppate dai produttori di ruote di alluminio, di cui portano il marchio, per poi essere vendute a grossisti, dettaglianti, società di tuning, meccanici, ecc.
(21)
Un esportatore ha sostenuto che le ruote di alluminio destinate al segmento OEM dovessero essere escluse dal prodotto oggetto del procedimento poiché sono impiegate solamente nelle automobili nuove, mentre le ruote di alluminio per il segmento AM sono destinate a sostituire la ruota OEM durante il ciclo di vita di un modello di automobile. L'argomentazione è in sé contraddittoria in quanto conferma che le ruote di alluminio per il settore AM sono destinate ad essere altrettanto idonee ed efficienti delle ruote per il settore OEM. In realtà, le ruote di alluminio per il settore AM possono essere fabbricate attraverso diversi processi produttivi (3), con qualsiasi diametro e peso, con tutti i diversi tipi di finiture, ecc. La differenza tra le ruote di alluminio per il settore OEM e quelle per il settore AM è limitata solamente ai diversi canali di distribuzione, da cui il coinvolgimento dell'industria automobilistica nel processo di sviluppo e progettazione della ruota. Si è inoltre ritenuto che il sistema di fissazione dei prezzi fosse diverso per le ruote di alluminio OEM e per quelle AM, in quanto il prezzo delle prime sarebbe legato alla quotazione nella borsa dei metalli di Londra (LME - London Metal Exchange). In realtà i fabbricanti di automobili utilizzano una formula per la determinazione del prezzo chiamata «a base zero», formata da tre elementi: 1) il prezzo dell'alluminio (variabile, legato all'LME), 2) il valore aggiunto, i costi di trasformazione e 3) un supplemento fisso per la qualità. Tale metodo di fissazione del prezzo è adattato alle necessità dell'industria automobilistica, ma i componenti di costo per le ruote di alluminio sono gli stessi sia per le ruote destinate al segmento OEM sia per quelle destinate al segmento AM.
(22)
Di conseguenza, sebbene le ruote di alluminio OEM e quelle AM abbiamo diversi canali di distribuzione, esse presentano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche e sono intercambiabili. Esse sono quindi considerate come un prodotto unico ed omogeneo. Le ruote di alluminio, inoltre, sono vendute e importate dalla Cina in quantità significative attraverso entrambi i canali di vendita. Alla luce di detti risultati si conclude in via provvisoria che non è giustificata l'esclusione delle ruote di alluminio OEM dal prodotto oggetto del procedimento.
(23)
Una delle parti interessate ha sostenuto che le ruote per i go-kart dovessero essere escluse in quanto questi ultimi non rientrano nelle voci NC da 8701 a 8705. Ciononostante, la parte non ha dimostrato in modo inequivocabile che i go-kart non possono rientrare nelle voci CN di cui sopra. Pertanto, in via provvisoria, tale affermazione è stata respinta.
(24)
La stessa parte ha sostenuto che anche le ruote per i veicoli fuoristrada dovessero essere escluse dalla definizione di prodotto, poiché tali ruote sarebbero fondamentalmente diverse da quelle fabbricate per altri veicoli a motore. Ciononostante, alcuni fuoristrada potrebbero rientrare nella classificazione di cui alle voci NC da 8701 a 8705, pertanto le rispettive ruote rientrano nel campo di applicazione della presente inchiesta. Per questi motivi, in via provvisoria, la richiesta è stata respinta.
2. Prodotto simile
(25)
È stato riscontrato che il prodotto in esame e le ruote di alluminio prodotte e commercializzate sul mercato interno della RPC e sul mercato interno della Turchia, servita provvisoriamente da paese di riferimento, nonché le ruote di alluminio prodotte e commercializzate nell'Unione dall'industria dell'UE, possiedono le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e sono destinate agli stessi usi. Pertanto, tali prodotti sono considerati provvisoriamente prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
1. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato
(26)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative alle importazioni originarie della RPC il valore normale è determinato conformemente ai paragrafi da 1 a 6 del predetto articolo per i produttori che risultano soddisfare i criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), dello stesso regolamento. Per comodità di riferimento tali criteri sono riportati di seguito in forma sintetica:
-
le decisioni commerciali delle imprese devono essere prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative interferenze statali, e i costi devono riflettere i valori di mercato;
-
le società dispongono di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente, conformi alle norme internazionali («IAS») e che sono d'applicazione in ogni caso;
-
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato;
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà devono garantire certezza del diritto e stabilità; e
-
le conversioni del tasso di cambio sono effettuate ai tassi di mercato.
(27)
Nella presente inchiesta, tutti i gruppi esportatori costituenti il campione hanno chiesto il TEM a norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base e hanno compilato e rispedito l'apposito formulario entro il termine stabilito.
(28)
Quanto a tutti i gruppi esportatori inclusi nel campione, la Commissione ha cercato di ottenere tutte le informazioni ritenute necessarie e ha verificato tutti i dati riportati nel modulo di richiesta del TEM presso la sede di tali società.
(29)
L'inchiesta ha dimostrato che il TEM non poteva essere concesso a nessuno dei quattro gruppi di società cinesi perché nessuno di essi soddisfaceva tutti i criteri stabiliti nell'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base, per le ragioni indicate di seguito.
(30)
Nessuno dei gruppi esportatori inclusi nel campione ha dimostrato di soddisfare il criterio 1 a causa delle interferenze statali nelle decisioni concernenti la materia prima principale (l'alluminio).
(31)
In realtà, in tutti i gruppi inclusi nel campione sembra che la stragrande maggioranza dell'alluminio utilizzato per la produzione di ruote di alluminio sia acquistato sul mercato interno cinese sulla base di contratti a lungo termine. I prezzi si basano sulle quotazioni dell'alluminio primario sui mercati cinesi a pronti più una quota per la trasformazione; nel caso di una delle società anche sulle quotazioni dello Shanghai Futures Exchange (SHFE). A tale riguardo è necessario sottolineare che la quotazione sui mercati a pronti ha un andamento parallelo a quella dell'SHFE.
(32)
Si ricorda inoltre che lo Stato cinese ha un ruolo fondamentale nella determinazione dei prezzi dell'alluminio primario e interferisce continuamente nel mercato con una serie di strumenti.
(33)
Anzitutto, l'alluminio primario destinato all'esportazione è soggetto a un'IVA pari al 17 % (mentre l'IVA sulle esportazioni di prodotti finiti è rimborsata), oltre che a una tassa sulle esportazioni pari al 15 %.
(34)
In secondo luogo, lo stato interferisce con il meccanismo di determinazione dei prezzi dell'SHFE, che è una borsa aperta esclusivamente alle società registrate in Cina e ai cittadini cinesi. Tale interferenza dello Stato nel meccanismo di determinazione dei prezzi all'interno dell'SHFE è legata alla sua posizione di venditore di alluminio primario e acquirente tramite lo State Reserve Bureau e altri organismi statali. Inoltre, lo Stato fissa limiti di prezzo giornalieri attraverso le regole dell'SHFE che sono state approvate dall'autorità di regolamentazione dello Stato, la China Securities Regulatory Commission («CSRC»).
(35)
Un altro esempio di interferenza statale è rappresentato dal recente pacchetto di stimolo del governo cinese volto a limitare gli effetti della crisi economica. Alla fine del 2008 lo State Reserves Bureau ha avviato un programma di acquisto dell'alluminio dalle fonderie per aiutarne le attività, poiché la crisi finanziaria mondiale aveva provocato un calo della domanda. Tali acquisti statali hanno assorbito la maggior parte delle scorte sul mercato interno, facendo aumentare i prezzi durante la prima metà del 2009.
(36)
Ciò è considerato un fattore fondamentale di interferenza dello Stato nelle decisioni delle società riguardanti le materie prime. In realtà, l'attuale sistema cinese caratterizzato da elevati dazi all'esportazione e dalla mancanza di rimborso dell'IVA sulle esportazioni di alluminio primario e altre materie prime, combinati all'assenza di dazi all'esportazione e al rimborso dell'IVA sulle esportazioni dei prodotti derivati, nonché all'interferenza dello Stato nella determinazione dei prezzi dell'SHFE, ha essenzialmente portato ad una situazione in cui i prezzi dell'alluminio cinese continuano ad essere il risultato dell'intervento statale. Di conseguenza, storicamente i prezzi dell'LME si sono allontanati significativamente da quelli del mercato cinese (4). Tra la metà del 2005 e la fine del 2008 i prezzi dell'LME si sono mantenuti notevolmente più elevati rispetto ai mercati cinesi, sottolineando l'assenza di qualsiasi significativo arbitraggio tra i mercati cinesi e i mercati nel resto del mondo.
(37)
Pertanto, le molteplici distorsioni dei prezzi cinesi dell'alluminio primario ascrivibili allo Stato influenzano le decisioni dei produttori cinesi di ruote di alluminio al momento dell'acquisto delle materie prime. Tali produttori traggono inoltre vantaggio da dette distorsioni, poiché di norma acquistano sul mercato cinese da fornitori locali utilizzando come parametro di riferimento i prezzi dei mercati a pronti cinesi (o dell'SHFE), ma possono anche acquistare determinate quantità ai prezzi dell'LME quando i prezzi sul mercato cinese risultano più alti a causa dell'intervento dello Stato.
(38)
Oltre alla situazione generale sopradescritta, tre altri gruppi non soddisfano altri requisiti di cui al criterio 1 a causa di notevoli interferenze dello Stato in relazione a importanti decisioni aziendali. Per quanto riguarda uno dei gruppi, una società di proprietà dello Stato ha diritto di veto su determinate decisioni fondamentali in due delle società del gruppo, indipendentemente dalla partecipazione azionaria. Per la maggior parte delle società appartenenti ad un altro gruppo, alcune delle decisioni principali sono soggette a una notevole interferenza dello Stato o perché sono proprietà dello Stato al 100 % o perché il rappresentante della quota statale ha diritto di veto su importanti decisioni aziendali. Inoltre, nonostante le società abbiano dichiarato il contrario, l'inchiesta ha rivelato che il dipartimento statale per il lavoro ha diritto di veto per quanto riguarda l'occupazione dei lavoratori in due di tali società. Infine, nel caso di un terzo gruppo, la famiglia che ne detiene il controllo è legata al partito al governo e una delle società che appartiene al gruppo è soggetta a una notevole interferenza dello Stato per quanto concerne determinate decisioni importanti, poiché il rappresentante della quota statale ha diritto di veto su decisioni aziendali fondamentali.
(39)
Per quanto concerne un gruppo, vi è una chiara violazione dei principi contabili di base in tutte le sue società. In particolare non sono stati rispettati i principi IAS 1 (Presentazione del bilancio), IAS 12 (Imposte sul reddito) e IAS 16 (Immobili, impianti e macchinari). Si ritiene quindi che i documenti contabili non erano tenuti né erano soggetti a revisione secondo le norme internazionali in materia di contabilità. I servizi della Commissione hanno riscontrato che un altro gruppo non rispettava i principi IAS 1 e IAS 31.
(40)
Per quanto riguarda un gruppo vi sono chiare distorsioni in relazione ai diritti di utilizzo del terreno e all'acquisizione di immobilizzazioni per diverse società e la maggior parte delle società appartenenti al gruppo hanno beneficiato di regimi fiscali preferenziali, rimborsi d'imposte e sussidi che costituiscono distorsioni derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato. Tali distorsioni sono significative, quantificate ad esempio in termini di fatturato.
(41)
Per quanto concerne un altro gruppo incluso nel campione, tre delle sue società hanno beneficiato di regimi fiscali preferenziali che costituiscono distorsioni derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato. Tali distorsioni possono essere considerate significative, quantificate ad esempio in termini di fatturato.
(42)
È emerso inoltre che due società di un altro gruppo non soddisfano il criterio 3. La prima di esse ha pagato i diritti di utilizzo del terreno con un ritardo considerevole rispetto alla data dovuta senza incorrere in sanzioni, nonostante il contratto prevedesse chiaramente una clausola penale. Ciò indica un diretto sostegno da parte dello Stato (proprietario ultimo del terreno) nella fase di avviamento della società. Quanto alla seconda società, la non conformità è stata stabilita in seguito a un acquisto dei beni di un produttore statale di ruote di alluminio a condizioni non di mercato che si è tradotto in un vantaggio indebito nella fase di avviamento della società.
(43)
Un gruppo ha sostenuto che l'acquisto di beni da un produttore statale fosse avvenuto a condizioni di mercato. La parte non ha tuttavia dimostrato che l'intera operazione potesse essere considerata priva di distorsioni derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato.
(44)
Infine, società appartenenti a un altro gruppo beneficiavano di ingenti esenzioni fiscali e aiuti finanziari che hanno avuto un impatto significativo sulla loro situazione finanziaria, quantificati ad esempio in termini di fatturato.
(45)
La Commissione ha comunicato ufficialmente i risultati del TEM ai gruppi esportatori interessati della RPC, alle autorità della RPC, alla camera di commercio cinese e al denunziante. Inoltre, è stata data loro l'opportunità di comunicare i propri punti di vista per iscritto e di chiedere un'audizione qualora abbiano ragioni particolari per essere sentiti.
(46)
Un gruppo ha contestato il fatto che la Commissione non avesse raggiunto una decisione relativamente alla richiesta di TEM entro tre mesi, come stabilito nel regolamento di base, sostenendo che gli esportatori avevano messo in atto tutte le misure necessarie prima di tale termine affinché la Commissione potesse conoscere i possibili effetti della propria decisione sul calcolo del margine di dumping. In altri termini, si sostiene che, qualora le risposte al questionario antidumping siano presentate a tempo debito, il TEM debba essere valutato entro il termine di tre mesi, altrimenti sorge il rischio che le informazioni fornite nel questionario antidumping possano influenzare la decisione di garantire il TEM.
(47)
Tuttavia, nella fattispecie è necessario sottolineare che non è stato possibile raggiungere una decisione relativa alla richiesta di TEM entro i tre mesi poiché la maggior parte delle informazioni relative al TEM è stata raccolta durante le visite di verifica che si sono protratte oltre il termine. In ogni caso, come spiegato sopra, la decisione di non concedere il TEM ai gruppi esportatori inclusi nel campione si è basata esclusivamente su una valutazione approfondita dei 5 criteri pertinenti per l'ottenimento del TEM di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c) del regolamento di base.
(48)
In relazione al criterio 1 è stato affermato che in realtà vi sarebbe stato un arbitraggio tra i mercati cinesi e l'LME poiché durante il periodo dell'inchiesta sono state effettuate esportazioni minime di alluminio da e verso la Cina. Tale argomentazione non può essere accettata alla luce delle differenze di prezzi tra i mercati cinesi e l'LME.
(49)
Quanto al criterio 2, sono state sollevate diverse questioni relative ad alcune delle incompatibilità con diversi IAS riscontrate dalla Commissione nei documenti contabili di due società. Le argomentazioni sollevate non hanno tuttavia permesso di concludere che le due società disponessero di una serie ben definita di documenti contabili soggetti a revisione contabile indipendente secondo le norme internazionali in materia di contabilità.
(50)
Per quanto concerne il criterio 3 sono state presentate diverse argomentazioni. Anzitutto si è dichiarato che l'impatto degli aiuti finanziari, dei diritti di utilizzo del terreno e di altri vantaggi comprese le esenzioni fiscali non avrebbe causato distorsioni significative della situazione finanziaria delle società. Tale affermazione non può essere accettata dato che l'impatto di detti regimi risulta significativo se quantificato in termini di fatturato.
(51)
È stato inoltre affermato che alcuni regimi di sostegno e aiuti finanziari non riguardavano singole società e pertanto non si possono considerare distorsioni derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato. A tale riguardo si deve sottolineare che le analisi per il TEM sono finalizzate a riscontrare un'eventuale interferenza dello Stato, sia essa relativa a una specifica società o generale. In ogni caso, i fatti alla base dell'asserzione non sono corretti. I vantaggi di cui hanno goduto le società nella fattispecie possono essere considerati specificamente diretti alle società in quanto sono tutti destinati ad un determinato tipo di società, ad esempio società straniere, società con sede in una data zona e che avevano intrapreso negoziati ad hoc con le autorità locali per ricevere i sussidi, società che avevano acquistato apparecchiature nazionali, migliorato le proprie tecnologie, partecipato a fiere, effettuato investimenti in R&S, ecc.
(52)
Infine, è stato affermato che le detrazioni e le esenzioni dall'imposta sul reddito per le società straniere, entrate in vigore nel 2005, non costituirebbero una distorsione derivante dal precedente sistema ad economia non di mercato. Questa interpretazione non può essere accolta. Il criterio 3 non si riferisce infatti ad azioni limitate nel tempo (fino al 1998, anno in cui la Cina ha cominciato ad applicare le regole di economia di mercato) o con un ambito di applicazione limitato, bensì ad azioni che implicano il coinvolgimento dello Stato nella definizione del contesto aziendale attraverso misure tipiche di un'economia non di mercato, quali aliquote fiscali discriminatorie.
(53)
Da quanto precede risulta che nessuna delle società della RPC che avevano chiesto il TEM ha potuto dimostrare di soddisfare i criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base. Si è pertanto deciso di non concedere il TEM a nessuna di queste società. Il comitato consultivo è stato sentito e non ha avanzato obiezioni in merito a tali conclusioni.
2. Trattamento individuale
(54)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a) del regolamento di base, per i paesi cui si applica l'articolo 2, paragrafo 7, di tale regolamento viene calcolato, se del caso, un unico dazio per tutto il paese, tranne nei casi in cui le società possono dimostrare, a norma dell'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base, di essere libere di determinare i propri prezzi all'esportazione e i quantitativi da esportare, nonché le condizioni di vendita, di effettuare le conversioni del tasso di cambio ai tassi di mercato e di non subire interferenze statali tali da permettere l'elusione delle misure, se agli esportatori sono concesse aliquote del dazio diverse.
(55)
Tutti i gruppi esportatori che hanno chiesto il TEM hanno chiesto anche il trattamento individuale qualora fosse loro rifiutato il TEM. In base alle informazioni disponibili, si stabilisce in via provvisoria che due dei quattro gruppi della RPC inclusi nel campione soddisfano tutti i requisiti per beneficiare del trattamento individuale. Il trattamento individuale non è concesso a due gruppi inclusi nel campione. Le interferenze dello Stato nelle società CITIC Dicastal e Baoding sono infatti tali da permettere l'elusione delle misure se ai singoli esportatori sono concesse aliquote del dazio diverse, in particolare considerando che questi due gruppi hanno due joint venture comuni che producono il prodotto in esame.
(56)
Può essere accordato un esame individuale ai seguenti due gruppi esportatori cinesi dei quattro inclusi nel campione:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Valore normale
3.1. Scelta del paese di riferimento
(57)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il TEM deve essere stabilito in base ai prezzi sul mercato interno o al valore normale costruito in un paese di riferimento.
(58)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha annunciato l'intenzione di scegliere la Turchia come paese di riferimento adeguato per la determinazione del valore normale e le parti interessate sono state invitate a presentare osservazioni su tale scelta.
(59)
Soltanto un esportatore si è opposto a questa scelta e ha proposto la Malaysia come paese alternativo, ma in una fase successiva ha affermato che le aziende malesi non erano disposte a collaborare con la Commissione.
(60)
La Commissione ha esaminato se la scelta della Turchia come paese di riferimento fosse ragionevole. Si è concluso che la Turchia, con cinque produttori nazionali e importazioni significative da paesi terzi, rappresenta un mercato con un'elevata concorrenza. Non si sono inoltre riscontrate differenze significative tra i processi produttivi in Turchia e nella RPC. Considerando quanto sopra, dall'inchiesta non è emersa alcuna ragione che inducesse a ritenere la Turchia una scelta non adeguata ai fini della determinazione del valore normale. Inoltre, i produttori turchi vendono un tipo di prodotto comparabile a quello esportato dalla RPC.
(61)
Due produttori turchi hanno risposto al questionario inviato a tutti i produttori di ruote di alluminio della Turchia.
(62)
I dati forniti dai produttori turchi che hanno risposto al questionario della Commissione sono stati verificati in loco ed è stato accertato che si trattava di informazioni attendibili su cui ci si poteva basare per calcolare un valore normale.
(63)
Si conclude pertanto in via provvisoria che la scelta della Turchia come paese di riferimento è appropriata e ragionevole, conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
3.2. Determinazione del valore normale
(64)
In conformità dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale è stato determinato in base alle informazioni, sottoposte a verifica, ricevute dal produttore del paese di riferimento, come segue.
(65)
Il prodotto in esame era venduto in quantità rappresentative sul mercato interno turco.
(66)
Si è valutato se fosse possibile considerare le vendite come eseguite nell'ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata definita per ciascun tipo di prodotto la percentuale delle vendite remunerative ad acquirenti indipendenti sul mercato interno nel periodo dell'inchiesta.
(67)
Se il volume delle vendite di un tipo di prodotto, venduto a un prezzo netto pari o superiore al costo di produzione calcolato, rappresentava oltre l'80% del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto e se il prezzo medio ponderato per quel tipo di prodotto era pari o superiore al costo di produzione, il valore normale è stato calcolato sulla base del prezzo effettivo praticato sul mercato interno. Quest'ultimo è stato calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite, anche non remunerative, di quel tipo di prodotto realizzate sul mercato interno durante il PI.
(68)
Se il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresenta l'80% o una percentuale inferiore all'80% del volume totale delle vendite di quel tipo o se la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative di quello stesso tipo di prodotto.
(69)
Per un tipo di prodotto privo di vendite remunerative, il valore normale è stato determinato sommando i costi di fabbricazione del tipo di prodotto venduto sul mercato interno, le spese generali, amministrative e di vendita («SGAV») nonché un valore ragionevole per i profitti sul mercato interno.
(70)
Infine, per un numero limitato di tipi di prodotto il valore normale è stato calcolato sulla base del valore normale per i tipi di prodotto comparabili, effettuando adeguamenti per le differenze fisiche.
3.3. Prezzi all'esportazione
(71)
In tutti i casi in cui il prodotto in esame era stato esportato ad acquirenti indipendenti nell'Unione, il prezzo all'esportazione è stato stabilito secondo quanto previsto all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, ovvero sulla base del prezzo all'esportazione realmente pagato o pagabile.
(72)
Nei casi in cui le vendite erano state effettuate attraverso un commerciante o un importatore collegato, i prezzi all'esportazione sono stati stabiliti conformemente all'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, tenendo conto dei prezzi di rivendita di tale importatore/importatore collegato ai primi acquirenti indipendenti nell'Unione. Sono stati effettuati adeguamenti per tener conto di tutte le spese sostenute dal momento dell'importazione fino alla rivendita, tra cui le spese generali, amministrative e di vendita e i profitti. Riguardo al margine di profitto, si è utilizzato il profitto realizzato da un commerciante o importatore non collegato del prodotto in esame, poiché l'effettivo profitto del commerciante o dell'importatore collegato non era ritenuto affidabile a causa della relazione tra quest'ultimo e i produttori esportatori.
3.4. Confronto
(73)
Il valore normale e i prezzi all'esportazione sono stati confrontati franco fabbrica. Ai fini di un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, secondo quanto prescrive l'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(74)
Il confronto tra i prezzi delle ruote esportate dalla RPC e quelli delle ruote vendute sul mercato turco dai produttori turchi che hanno collaborato è stato effettuato distinguendo tra le vendite OEM e le vendite aftermarket.
(75)
Inoltre, in tutti i casi in cui le differenze risultavano essere ragionevoli, accurate e dimostrabili, sono stati apportati opportuni adeguamenti per tener conto dei diversi costi di trasporto, assicurazione, movimentazione e costi accessori, spese relative all'imballaggio, costi del credito, imposte indirette e commissioni bancarie.
4. Margini di dumping
4.1. Per i produttori esportatori inseriti nel campione che hanno collaborato all'inchiesta e ai quali è stato concesso il TI
(76)
Per le due società inserite nel campione alle quali è stato concesso il TI, i margini di dumping sono stati determinati raffrontando la media ponderata del valore normale fissata per i produttori turchi che hanno pienamente collaborato e la media ponderata del prezzo all'esportazione verso l'Unione di ogni società, come disposto dall'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base.
(77)
I margini di dumping, espressi in percentuale del prezzo all'importazione alla frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Per tutti gli altri produttori esportatori che hanno collaborato
(78)
Per le società costituenti il campione alle quali sono stati rifiutati il TEM o il TI e per le società non inserite nel campione che hanno collaborato, il margine di dumping è stato determinato tenendo conto della media ponderata dei risultati di tutte le società costituenti il campione. Per le due società alle quali sono stati rifiutati sia il TEM che il TI i calcoli sono stati effettuati allo stesso modo descritto al considerando 76. Il margine di dumping, espresso in percentuale del prezzo all'importazione alla frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, è pari al 48,7 %.
4.3. Per tutti gli altri produttori esportatori
(79)
Dato che la collaborazione nella RPC è stata molto elevata, il margine di dumping nazionale applicabile a tutti gli altri esportatori della RPC è stato calcolato utilizzando il margine di dumping più elevato stabilito sulla base delle operazioni di un produttore esportatore che ha collaborato. Di conseguenza, il margine di dumping residuo, espresso in percentuale del prezzo all'importazione alla frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, è pari al 69,3 %.
D. PREGIUDIZIO
1. Produzione dell'Unione
(80)
Circa 30 società, situate in molti paesi dell'UE, producono ruote di alluminio. Le società che hanno sostenuto la denuncia e hanno collaborato all'inchiesta rappresentano oltre l'85 % della produzione totale dell'Unione nel PI.
(81)
La produzione totale dell'Unione e il sostegno all'inchiesta sono stati stabiliti sulla base di tutte le informazioni disponibili, comprese quelle presenti nella denuncia, i dati raccolti dai produttori dell'Unione prima e dopo l'apertura dell'inchiesta, le informazioni ottenute dai produttori inseriti nel campione e da altri produttori che hanno collaborato. Tali informazioni hanno permesso di confermare l'esistenza e il livello di produzione anche dei produttori che non hanno collaborato all'inchiesta.
(82)
È emerso che un produttore incluso nel campione importa e rivende sul mercato dell'Unione il prodotto in esame originario della RPC. Tuttavia, confrontando le sue vendite totali, le importazioni rimangono marginali e non pregiudicano la sua qualifica di produttore dell'Unione.
2. Consumo dell'Unione
(83)
L'andamento del consumo nell'Unione nel corso del periodo in esame è stato il seguente:
Consumo dell'Unione
2006
2007
2008
PI
Unità (in migliaia)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indice 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Il consumo dell'Unione (5) è stato calcolato sommando le importazioni basate sui dati Eurostat alle vendite nell'UE effettuate dai produttori dell'Unione. Le importazioni di ruote di alluminio rientrano in 2 codici NC che comprendono anche altri prodotti. Al fine di valutare la parte di ruote di alluminio contemplata da ciascun codice NC, la relativa quota importata di cui ai codici 8708 70 10 e 8708 70 50 è stata stabilita paese per paese secondo la metodologia indicata nella denuncia. Poiché le importazioni erano indicate in peso, anche la conversione in unità è stata effettuata secondo la metodologia indicata nella denuncia (utilizzando un peso medio per unità). Tali dati sono stati confrontati e confermati con i dati forniti dagli esportatori cinesi inseriti nel campione. Le consegne dell'UE sono state calcolate sommando quelle effettuate dai produttori dell'Unione inclusi nel campione a quelle degli altri produttori (dati raccolti precedentemente all'apertura dell'inchiesta, ottenuti dal denunziante, e determinate stime basate sui dati di produttori inclusi nel campione).
(85)
In generale, il consumo è diminuito del 15,5 % nel periodo in esame, ma ha seguito un andamento irregolare, con un calo notevole del 15,1 % tra il 2008 e il PI. Si è registrato un aumento da 58,6 milioni di unità nel 2006 a 62,4 milioni di unità nel 2007, seguito da un calo a 58,3 milioni di unità nel 2008 e a 49,5 milioni di unità durante il PI.
3. Importazioni provenienti dalla RPC
3.1. Volume e quota di mercato delle importazioni del prodotto in esame
(86)
Le importazioni dalla RPC hanno registrato il seguente andamento, espresso in volume e in quota di mercato:
Volume delle importazioni in migliaia di unità
2006
2007
2008
PI
RPC
3 703
5 144
5 809
6 137
Indice 2006 = 100
100
139
157
166
Quota di mercato (%)
6,3
8,2
10
12,4
Fonte: Eurostat e dati relativi alle vendite nell'Unione dei produttori dell'Unione.
(87)
Il volume delle importazioni cinesi è aumentato da 3,7 milioni di unità nel 2006 a 5,1 milioni di unità nel 2007, a 5,8 milioni di unità nel 2008 e a 6,1 milioni di unità durante il PI. Si è registrato quindi un aumento superiore al 66 % tra il 2006 e il PI.
(88)
La quota di mercato delle importazioni cinesi è raddoppiata, passando dal 6,3 % nel 2006 all'8,2 % nel 2007, al 10 % nel 2008 e al 12,4 % nel PI. In generale, le importazioni cinesi hanno guadagnato, nel periodo in esame, 6,1 punti percentuali di quota di mercato.
3.2. Prezzo delle importazioni
(89)
La seguente tabella permette di confrontare la media dei prezzi cinesi all'importazione (basata sui dati Eurostat, dato che i questionari degli esportatori si riferiscono soltanto al PI, ma non agli anni precedenti) con la media dei prezzi di vendita applicati dai produttori dell'Unione inseriti nel campione.
Euro/unità
2006
2007
2008
PI
Cina
34,7
33,5
31,4
31,9
Produttori dell'UE inseriti nel campione
49,7
49,7
48
46,5
Differenza
15
16,2
16,6
14,6
(90)
I prezzi medi all'importazione dalla RPC hanno registrato un calo continuo tra il 2006 e il 2008 pari al 9,5 %, seguito da un leggero aumento dello 0,5 % durante il PI. Nel periodo in esame i prezzi sono calati dell'8 %.
(91)
Dal confronto tra i prezzi sopraccitato si può concludere che durante il periodo in esame i prezzi all'importazione cinesi, in termini generali, si sono mantenuti costantemente e notevolmente al di sotto dei prezzi dei produttori inseriti nel campione, il che ha costretto questi ultimi a ridurre considerevolmente i propri prezzi.
3.3. Sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
3.3.1. Considerazioni generali
(92)
Il presente caso è caratterizzato dalla divisione in due canali di distribuzione, il segmento OEM e il segmento AM. Inoltre, la maggioranza delle vendite dei produttori dell'Unione riguarda il segmento OEM, mentre le importazioni cinesi sono destinate principalmente al segmento AM (circa il 70 % delle importazioni originarie della RPC). Si riscontra pertanto un'asimmetria nella canalizzazione delle vendite nei diversi segmenti di mercato da parte dell'industria dell'Unione da un lato e da parte delle importazioni cinesi dall'altro.
3.3.2. Sottoquotazione (undercutting)
(93)
I prezzi di vendita praticati sul mercato UE dall'industria dell'Unione inserita nel campione sono stati confrontati con quelli delle importazioni provenienti dal paese interessato. I prezzi di vendita dell'industria dell'Unione considerati sono i prezzi praticati nei confronti degli acquirenti indipendenti eventualmente adeguati franco fabbrica, vale a dire escludendo i costi del trasporto nell'Unione e al netto di sconti e riduzioni.
(94)
Tali prezzi sono stati confrontati con i prezzi praticati dai produttori esportatori cinesi al netto di sconti e adeguati, se del caso, CIF franco frontiera dell'Unione, tenendo opportunamente conto dei costi di sdoganamento e delle spese successive all'importazione.
(95)
Dal confronto è emerso che, durante il PI, le importazioni del prodotto in esame sono state vendute nell'Unione a prezzi inferiori a quelli dell'industria dell'Unione, con una differenza percentuale compresa tra il 22 % e il 37 % rispetto a questi ultimi, sulla base dei dati forniti dai produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta. Da questo livello di sottoquotazione e dall'evoluzione negativa dei prezzi dell'industria dell'Unione emerge chiaramente che si era verificata una notevole depressione dei prezzi.
(96)
Alcune parti hanno sostenuto che il livello di sottoquotazione dovesse essere calcolato facendo riferimento solamente alla componente «valore aggiunto» del prezzo (escludendo il costo dell'alluminio). In realtà l'impiego di tale metodologia risulterebbe in un livello di sottoquotazione ancora maggiore. Pertanto, poiché i livelli di sottoquotazione calcolati con riferimento al prezzo pieno risultavano già elevati, tale metodo non è stato esaminato ulteriormente.
(97)
L'elevato livello di sottoquotazione unito alla depressione dei prezzi (cfr. i considerando 89 e seguenti) da parte dell'industria dell'Unione dimostra i notevoli effetti del dumping nella fattispecie.
(98)
Al fine di anticipare eventuali domande relative alla differenza tra i due segmenti si è proceduto a un'analisi separata di questi ultimi basata sulla metodologia sopradescritta. In entrambi i segmenti la sottoquotazione rimane sostanziale (tra il 13 % e il 30 % per le vendite OEM e tra il 56 % e il 63 % per le vendite AM).
4. Importazioni originarie di altri paesi terzi oltre alla RPC
(99)
La seguente tabella mostra gli sviluppi delle importazioni originarie di altri paesi terzi oltre alla RPC.
Volume delle importazioni in migliaia di unità
2006
2007
2008
PI
Turchia
4 140
4 522
4 021
3 426
Indice 2006 = 100
100
109
97
83
Quota di mercato (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norvegia
1 079
1 210
1 106
520
Indice 2006 = 100
100
112
102
48
Quota di mercato (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Sudafrica
490
851
790
700
Indice 2006 = 100
100
173
161
143
Quota di mercato (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Altri
3 746
4 029
3 690
2 928
Indice 2006 = 100
100
108
99
78
Quota di mercato (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Come mostrato nella precedente tabella, la Turchia rappresenta il secondo maggiore importatore dopo la RPC con una quota di mercato notevole e relativamente stabile. Le importazioni originarie di altri paesi terzi oltre alla RPC e alla Turchia sono diminuite e la relativa quota di mercato è passata dal 9 % nel 2006 all'8,4 % durante il PI. L'impatto che prezzi di tali importazioni hanno avuto sulla situazione dell'industria dell'Unione è esaminato ai considerando 136 e seguenti.
5. Situazione dell'industria dell'Unione
5.1. Aspetti generali
(101)
A norma dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni oggetto di dumping sull'industria dell'Unione ha comportato anche una valutazione di tutti i fattori e gli indicatori economici che hanno influito sulla situazione di tale industria dal 2006 al PI.
(102)
Come si è detto, è stato necessario applicare le disposizioni sul campionamento. Ai fini dell'analisi del pregiudizio, sono stati esaminati due livelli di indicatori.
-
Gli indicatori macroeconomici (produzione, capacità produttiva, utilizzo degli impianti, volumi di vendita, quota di mercato, occupazione, produttività, salari ed entità dei margini di dumping) sono stati valutati a livello dell'intera produzione dell'Unione. Le informazioni sono state ottenute principalmente dalle risposte ai questionari delle sei società inserite nel campione e dagli ulteriori mini questionari. Tali questionari riguardano società che rappresentano oltre l'80 % della produzione totale dell'Unione. Al fine di contemplare l'intera produzione dell'Unione si sono effettuate estrapolazioni per quanto concerne la produzione rimanente, in aggiunta ai dati resi disponibili da diverse fonti, in particolare dal denunziante, e ai dati raccolti precedentemente all'apertura dell'inchiesta. Tutti questi fattori sono stati confrontati, ove possibile, con le informazioni generali contenute nelle statistiche pertinenti.
-
Gli elementi microeconomici (scorte, prezzi di vendita, redditività, flussi di cassa, redditività dell'investimento, capacità di reperire capitali e investimenti, costi di produzione) sono stati valutati in riferimento alle singole società, ossia al livello dei produttori dell'Unione inclusi nel campione.
5.2. Indicatori macroeconomici
5.2.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(103)
La seguente tabella indica l'andamento della produzione, della capacità produttiva e dell'utilizzo degli impianti sulla base della produzione complessiva dell'Unione:
2006
2007
2008
PI
Produzione (unità)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indici 2006 = 100
100
100
91
76
Capacità di produzione (unità)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indici 2006 = 100
100
99
100
96
Utilizzo degli impianti (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indici 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Come indicato nella precedente tabella, la produzione è rimasta relativamente stabile intorno ai 49,5 milioni di unità nel 2006 e nel 2007, per poi diminuire a 45,2 milioni di unità nel 2008 e a 37,6 milioni di unità durante il PI, registrando un calo del 24 % nel periodo in esame. L'utilizzo degli impianti è calato di 19,4 punti percentuali nello stesso periodo.
(105)
La diminuzione dell'utilizzo degli impianti, in presenza di un calo della capacità, può essere solo attribuita al notevole calo della produzione.
5.2.2. Volume delle vendite e quota di mercato
(106)
Le cifre seguenti indicano il volume delle vendite, la quota di mercato e i prezzi di vendita unitari medi sulla base di tutti i produttori dell'Unione.
2006
2007
2008
PI
Volume di vendite dell'intera industria dell'Unione (in migliaia di unità)
45 447
46 684
42 895
35 794
Indici 2006 = 100
100
103
94
79
Quota di mercato (%)
78
75
74
72
Indici 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Le vendite dell'UE sono aumentate da 45,4 milioni di unità nel 2006 a 46,6 milioni di unità nel 2007, per poi diminuire a 42,8 milioni di unità nel 2008 e a 35,7 milioni di unità durante il PI, registrando un calo complessivo del 21 % nel periodo in esame.
(108)
Tutti i produttori dell'UE hanno continuato a perdere quote di mercato, dal 78 % nel 2006 al 75 % nel 2007, al 74 % nel 2008, al 72 % nel PI, registrando un calo complessivo di 6 punti percentuali nel periodo in esame. Nello stesso periodo le importazioni cinesi hanno guadagnato circa 6 punti percentuali in termini di quota di mercato.
5.2.3. Occupazione, produttività e salari
2006
2007
2008
PI
Numero di dipendenti
14 204
14 818
14 309
12 981
Indici 2006 = 100
100
104
101
91
Produttività (unità/dipendente)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indici 2006 = 100
100
95
90
83
Salari annui (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indici 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
L'occupazione è aumentata da 14 204 dipendenti alla fine del 2006 a 14 818 dipendenti alla fine del 2007, per poi diminuire a 14 309 dipendenti alla fine del 2008 e ancora a 12 981 dipendenti alla fine del PI. In particolare tra il 2008 e il PI si registra una perdita di 1 328 posti di lavoro, ovvero oltre un decimo della manodopera in un periodo di sei mesi.
(110)
In parallelo, la produttività è passata da 3 500 unità per dipendente nel 2006 a 3 341 unità per dipendente nel 2007, a 3 164 unità per dipendente nel 2008 e a 2 903 unità per dipendente nel PI. Il calo della produttività, in particolare tra il 2008 e il PI, può essere spiegato dal fatto che il ridimensionamento della manodopera non è avvenuto parallelamente al calo della produzione. Ciò è da ricondurre alla limitata possibilità dell'industria in questione di ricorrere alla riconversione, alla chiusura temporanea degli impianti o alla sospensione degli elevati costi previdenziali del personale in caso di periodi di mancanza di lavoro. Dall'inchiesta è emerso che in particolare tra il 2008 e il PI l'occupazione è diminuita. Nel periodo in esame è diminuito anche il costo dei salari. Gli investimenti realizzati dall'industria dell'Unione durante il PI dovrebbero consentirle di aumentare ulteriormente la sua efficacia e la sua produttività a medio e a lungo termine.
5.2.4. Entità del margine effettivo di dumping
(111)
I margini di dumping sono indicati nella sezione precedente dedicata al dumping. Tutti i margini stabiliti risultano notevolmente superiori alla soglia minima. Inoltre, visti i volumi e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping, l'incidenza del margine di dumping effettivo non può essere considerata trascurabile.
5.2.5. Situazione dei contratti
(112)
Come indicato ai considerando 20 e seguenti, la maggioranza delle ruote di alluminio prodotte nell'Unione è venduta attraverso gare d'appalto organizzate in media due anni prima del lancio di un nuovo modello di automobile. La Commissione ha quindi valutato anche i contratti conclusi nel periodo in esame (la cui esecuzione avverrebbe dopo il PI) al fine di stabilire se è possibile trarre delle conclusioni circa il probabile aumento delle consegne da parte dell'industria dell'Unione dopo il PI. I dati raccolti non consentono tuttavia, nella fase attuale, di trarre conclusioni fondate e saranno quindi oggetto di ulteriori indagini.
5.3. Indicatori microeconomici
5.3.1. Osservazione generale
(113)
3 dei 6 produttori inclusi nel campione sono gruppi di grandi dimensioni con impianti produttivi in diversi Stati membri, mentre i tre rimanenti hanno strutture più limitate, concentrate in uno o due Stati membri. Durante il periodo in esame, 3 impianti di produzione dei produttori inseriti nel campione sono stati chiusi, il primo nel 2006, il secondo nel 2008 appena prima del PI e l'ultimo verso la fine del PI.
5.3.2. Scorte
(114)
Le cifre seguenti corrispondono al volume delle scorte dei produttori UE inseriti nel campione alla fine di ciascun periodo.
2006
2007
2008
PI
Scorte (in migliaia)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indice 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Le scorte si sono mantenute inferiori al 12 % della produzione. Si ricorda che questo indicatore non è di particolare importanza in quanto gran parte delle ruote di alluminio sono prodotte dall'industria dell'Unione su ordinazione e le scorte in un determinato momento rappresentano principalmente la merce venduta e non ancora consegnata.
5.3.3. Prezzi di vendita
(116)
I prezzi di vendita unitari dei produttori UE inseriti nel campione si sono mantenuti stabili nel 2006 e nel 2007 attestandosi intorno a 49 euro per unità, per poi diminuire a 48 euro per unità nel 2008 e a 46,5 euro per unità nel PI. Si è quindi registrata una diminuzione di oltre il 6 % nel periodo in esame, nonché un drastico calo nel PI (cfr. la tabella al considerando 89).
5.3.4. Redditività, flussi di cassa, redditività dell'investimento, capacità di reperire capitali e investimenti
(117)
La redditività dell'industria dell'Unione è stata determinata calcolando l'utile netto prima delle imposte delle vendite del prodotto simile effettuate dalle società inserite nel campione, in percentuale del fatturato generato da tali vendite. Mentre nel 2006 e nel 2007 la redditività era ancora in positivo, la situazione è cambiata drasticamente nel 2008 e nel PI a causa del calo dei volumi di vendita combinato a una riduzione dei prezzi di vendita, con una struttura dei costi rigida per l'industria caratterizzata da elevati costi fissi.
2006
2007
2008
PI
Redditività (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
L'evoluzione degli investimenti nel prodotto in esame effettuati dai produttori UE inseriti nel campione è illustrata nella tabella seguente.
EUR
2006
2007
2008
PI
Investimenti (in migliaia di euro)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indici 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
La tabella mostra che l'industria dell'Unione ha aumentato i propri investimenti nel prodotto in esame, anche in concomitanza di un calo della redditività. Gli investimenti riguardavano principalmente i macchinari ed erano volti a migliorare l'efficienza. L'aumento di tali investimenti mostra che l'industria aveva ancora la capacità di reperire capitali.
(120)
Tuttavia, nonostante gli sforzi, la redditività dell'investimento nel prodotto in esame ha registrato un crollo durante il periodo in esame, raggiungendo -40% nel PI. Ciò conferma l'erosione della redditività dell'industria e l'incapacità di quest'ultima di generare profitto dagli investimenti.
2006
2007
2008
PI
Redditività dell'investimento
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indici 2006 = 100
100
24
-27
-80
Flusso di cassa (in percentuale del fatturato)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indici 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
I produttori inseriti nel campione hanno registrato anche un calo dei flussi di cassa operativi pari a 8,1 punti percentuali nel periodo in esame, il che riflette in larga misura l'andamento negativo della redditività. Il crollo di tale indicatore non può essere attribuito all'aumento degli investimenti, ma è da ricondurre alle attività operative in grado di generare meno flussi di cassa. In realtà, poiché l'industria richiede strutturalmente continue iniezioni di capitale per le immobilizzazioni, il calo dei flussi di cassa rivela la crescente debolezza dell'industria dell'Unione e l'incapacità di quest'ultima di autofinanziarsi.
5.3.5. Costi di produzione e costo delle materie prime
(122)
La seguente tabella mostra l'andamento del costo medio per tonnellata di prodotto in esame registrato dai produttori inseriti nel campione.
In euro
2006
2007
2008
PI
Costo medio di produzione (unitario)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Il costo medio si è mantenuto costante nel periodo in esame, attestandosi a circa 50 euro per unità.
6. Conclusioni relative al pregiudizio
(124)
Alla luce di quanto precede, si conclude in via provvisoria che l'industria dell'Unione ha subito un grave pregiudizio. Tale conclusione è corroborata dal numero delle società o degli impianti produttivi che sarebbero stati chiusi (5 nel segmento OEM) o che avrebbero avviato procedure di insolvenza (21 nel segmento AM e 4 nel segmento OEM) nel periodo in esame.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Introduzione
(125)
Conformemente all'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se il notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione fosse dovuto alle importazioni oggetto di dumping originarie dei paesi interessati. Sono stati esaminati anche quei fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che potrebbero aver arrecato pregiudizio all'industria dell'Unione, per evitare che l'eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori fosse attribuito alle suddette importazioni oggetto di dumping.
2. Impatto delle importazioni originarie dalla RPC
2.1. Aspetti generali
(126)
L'aumento delle importazioni oggetto di dumping, pari a 6 punti percentuali di quota di mercato, registrato tra il 2006 e il PI, è chiaramente parallelo alla perdita di 6 punti percentuali di quota di mercato subita dai produttori dell'Unione nello stesso periodo. L'inchiesta ha inoltre dimostrato l'esistenza di ripercussioni negative sui prezzi causate dalle importazioni oggetto di dumping, vendute a prezzi inferiori a quelli dei produttori dell'Unione.
(127)
Una parte ha affermato che la quota di mercato delle importazioni cinesi sarebbe troppo esigua per causare grave pregiudizio. Una quota di mercato complessiva del 12 % in un mercato sensibile ai prezzi (in particolare per quanto concerne il segmento OEM) non può tuttavia essere considerata esigua.
(128)
Si ricorda che, durante il periodo in esame, il volume delle importazioni dalla RPC è aumentato di circa il 65 % e che la relativa quota di mercato è quasi raddoppiata. Inoltre, come illustrato ai considerando 86 e seguenti, i prezzi delle importazioni dalla RPC sono calati dell'8 % (cfr. i considerando 89 e seguenti) e si è verificata una notevole sottoquotazione dei prezzi (cfr. i considerando 93 e seguenti). In realtà i fattori chiave da considerare nel presente caso sono proprio il forte incremento delle importazioni e la notevole sottoquotazione dei prezzi.
(129)
L'industria dell'Unione ha reagito al dumping pregiudizievole riducendo i propri prezzi a partire dal 2007. A causa della pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni cinesi, l'industria dell'Unione non è stata tuttavia in grado di mantenere la propria quota di mercato nonostante la riduzione dei prezzi. Nelle procedure di gare d'appalto nel segmento OEM è emerso che le offerte cinesi a basso prezzo hanno avuto un ruolo fondamentale nella riduzione dei prezzi offerti dall'industria dell'Unione. Nonostante la riduzione dei prezzi praticata dall'industria dell'Unione, i prezzi medi di vendita delle importazioni cinesi erano comunque inferiori a quelli dell'industria dell'Unione. Di conseguenza, nel periodo in esame le vendite dell'industria dell'Unione sono calate drasticamente. Dal momento che i prezzi cinesi sono ulteriormente diminuiti nel corso del PI rispetto al 2006, l'industria dell'Unione ha dovuto ancora una volta diminuire i propri prezzi al fine di poter continuare la sua attività. La redditività dell'industria UE è calata al di sotto del punto di pareggio e pertanto l'industria non sarà in grado di continuare la propria attività nel tempo.
(130)
È chiaro pertanto che esiste uno stretto nesso tra il notevole aumento dei volumi importati a prezzi sempre più bassi e il pregiudizio constatato per l'industria dell'Unione. In questa fase si può concludere di conseguenza che esiste un nesso di causalità tra le importazioni cinesi a basso prezzo e il grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
2.2. Suddivisione in due segmenti nell'ambito del prodotto in esame
(131)
Si è sostenuto che i segmenti OEM e AM rappresentano due diversi canali di vendita, privi di interazioni significative tra loro. Su tale base, si è sostenuto in particolare che il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione, la quale destina la maggior parte delle proprie vendite al segmento OEM (85 % per i produttori inseriti nel campione), non potrebbe essere stato causato dalle importazioni cinesi che si concentrano in modo predominante sul segmento AM e hanno una presenza limitata nel segmento OEM.
(132)
Sebbene i canali di distribuzione siano effettivamente separati, dalle conclusioni della Commissione emerge tuttavia una certa interazione, anche se indiretta. Ciononostante, al fine di ottenere un quadro il più completo possibile della situazione attuale, i due segmenti sono stati considerati anche separatamente.
(133)
Nel segmento AM il pregiudizio riscontrato può essere senza dubbio attribuito all'elevato volume di importazioni cinesi a basso prezzo, che rappresentano ben il 34 % di detto segmento. Nel segmento OEM, che costituisce la maggior parte del consumo UE (35 milioni di unità su circa 50), la presenza cinese in termini di volumi è molto più limitata (massimo 6 %). Come già detto, è necessario tuttavia ricordare che il pregiudizio subito in relazione alle vendite OEM è innescato dai bassi prezzi cinesi ed è quindi legato ad essi. Più specificamente vi sono chiari indicatori secondo cui i produttori di automobili considerano le offerte cinesi come parametro di riferimento e di conseguenza i produttori di ruote di alluminio dell'UE sono forzati ad abbassare i prezzi nelle procedure di gare d'appalto. Per mantenere la propria presenza sul mercato, i produttori dell'Unione sono quindi costretti a cedere e a ridurre i loro prezzi.
(134)
Non si può inoltre escludere che l'andamento negativo dei prezzi nel segmento AM non abbia ripercussioni anche sui prezzi del segmento OEM. Da un confronto dei prezzi medi AM e OEM è emerso che mentre i secondi erano in media più elevati rispetto ai primi fino al 2007, la tendenza è cambiata nel 2008 e nel PI. Ciò dimostra che la pressione sui prezzi del segmento OEM è stata molto più pronunciata durante gli ultimi anni.
(135)
Di conseguenza si conclude in via provvisoria che le importazioni cinesi hanno causato pregiudizio all'industria dell'Unione sia nel segmento AM che in quello OEM. Quanto detto sarà in ogni caso oggetto di ulteriori indagini.
3. Effetti di altri fattori
3.1. Impatto delle importazioni originarie di paesi terzi diversi dalla RPC
3.1.1. Impatto delle importazioni originarie della Turchia
(136)
Come indicato ai considerando 99 e seguenti, la Turchia rappresenta il secondo maggiore importatore dopo la Cina. Nel periodo in esame le importazioni turche hanno mantenuto una quota di mercato del 7 % circa sul mercato UE. La seguente tabella mostra il confronto tra i prezzi delle importazioni originarie dei paesi terzi e quelli dei produttori dell'UE.
Euro/unità
2006
2007
2008
PI
Turchia
40,8
42,6
52,4
40,7
Produttori dell'UE inseriti nel campione
49,7
49,7
48
46,5
Cina
34,7
33,5
31,4
31,9
Differenza produttori turchi/UE
8,9
7,1
4,4
5,8
Differenza produttori cinesi/UE
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Durante il periodo in esame i prezzi turchi si sono mantenuti costantemente inferiori a quelli dei produttori UE inseriti nel campione, ad eccezione del 2008. Durante il PI, la differenza di prezzo tra i produttori turchi e quelli dell'UE ammontava a 5,7 € (+/- 12,3 % dei prezzi UE) mentre la differenza di prezzo corrispondente per la Cina ammontava a 14,5 € (+/- 31 %). Con queste premesse è ragionevole concludere in via provvisoria che durante il PI i prezzi inferiori delle importazioni originarie della Turchia hanno avuto alcune ripercussioni negative sulla situazione dell'industria UE, ma non in misura tale da annullare il nesso di causalità esistente tra le importazioni oggetto di dumping originarie della Cina e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
3.1.2. Impatto delle importazioni originarie di paesi terzi diversi dalla Turchia
(138)
Per quanto concerne le importazioni originarie di paesi diversi dalla Cina e dalla Turchia, la loro quota di mercato complessiva è passata dal 9 % nel 2006 all'8,3 % nel PI (cfr. il considerando 99). Nello stesso periodo i prezzi corrispondenti si sono mantenuti simili a quelli dei produttori dell'Unione. Per tali motivi si ritiene che le importazioni originarie di paesi terzi diversi dalla Cina e dalla Turchia non abbiano contribuito al pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
3.2. Impatto della crisi economica
(139)
Alcune parti hanno sostenuto che le importazioni dalla Cina siano state assorbite da un aumento del consumo dell'UE nel 2007 e che la diminuzione del consumo nel 2008 sia coincisa con la crisi economica e la parallela contrazione delle vendite nel settore automobilistico. Secondo tale argomentazione, detti fattori rappresenterebbero le cause chiave dei deboli risultati conseguiti dall'industria dell'Unione.
(140)
La crisi economica ha certamente influenzato la situazione dell'industria dell'Unione, a causa della diminuzione dei consumi e del conseguente calo dei prezzi. Tra il 2008 e il PI il consumo è diminuito del 14,5 %.
(141)
I produttori di ruote di alluminio operano in simbiosi con l'industria automobilistica, seriamente colpita dalla crisi. La seguente tabella mostra l'andamento dei volumi di produzione di automobili in Europa nel periodo in esame. È vero che le automobili incorporano ruote di alluminio o in acciaio, in una proporzione difficile da stabilire, ma non vi sono indicazioni secondo cui tale proporzione sarebbe cambiata significativamente nel periodo in esame. Non si può quindi escludere che il calo registrato del volume di produzione di automobili, che effettivamente è stato notevole dalla fine del 2008 al PI, abbia influito sul volume delle vendite dei produttori di ruote di alluminio. La seguente tabella mostra che la diminuzione del volume della produzione ha in effetti superato il 15 % tra il 2008 e il PI.
Nell'UE 27
2006
2007
2008
PI
Produzione in Europa (in migliaia)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Tuttavia, l'analisi degli indicatori economici dell'industria dell'Unione mostra che l'andamento negativo è cominciato molto prima della crisi economica e ha coinciso temporalmente con l'inizio della penetrazione delle importazioni cinesi nel mercato. I dati relativi alla redditività dimostrano ad esempio che l'andamento negativo è cominciato tra il 2006 e il 2007 (calo di 2,5 punti percentuali), è continuato tra il 2007 e il 2008 (ulteriore calo di 2,2 punti percentuali), fino a raggiungere un valore minimo di -6,9 punti percentuali tra il 2008 e il PI.
(143)
La presenza delle importazioni cinesi sul mercato è inoltre aumentata continuamente nonostante la contrazione dei consumi, raggiungendo il 12,4 % nel PI. I relativi volumi e la quota di mercato hanno registrato un costante aumento e i prezzi sono sempre stati inferiori a quelli dell'industria dell'Unione. Tuttavia, ci si sarebbe ragionevolmente aspettati che la crisi avrebbe colpito allo stesso modo tutti gli operatori del mercato. Come spiegato sopra, però, le importazioni sono aumentate a prezzi sensibilmente inferiori a quelli dell'UE nella situazione in questione. È pertanto ragionevole concludere che se non fosse stato per la crisi economica i volumi e la quota di mercato delle importazioni cinesi sarebbero cresciuti ancora di più.
(144)
Sulla base di quanto detto, è ragionevole presumere che la crisi economica, sebbene abbia contribuito al pregiudizio subito dall'industria dell'Unione, non appare in sé un fattore in grado di annullare il nesso di causalità esistente tra le importazioni oggetto di dumping e il grave pregiudizio. Al contrario, in condizioni normali i volumi delle importazioni originarie della Cina sarebbero diminuiti in linea con il calo dei consumi, così come le importazioni originarie di altri paesi terzi e in particolare le vendite dell'industria dell'UE (le quali, ricordiamo ancora una volta, sono diminuite parallelamente all'aumento delle importazioni cinesi).
3.3. Effetto delle variazioni dell'andamento delle esportazioni dell'industria UE
(145)
Le attività di esportazione dei produttori dell'Unione sono rimaste limitate durante il periodo in esame (inferiori al 2 % delle vendite complessive dei produttori UE inseriti nel campione). Esse non avrebbero quindi potuto influire negativamente sulla debole situazione dell'industria dell'Unione né annullare il nesso di causalità.
3.4. Concorrenza tra i produttori dell'Unione e concentrazione sul mercato UE
(146)
Il numero dei produttori di ruote di alluminio (circa trenta) operanti sul mercato UE è indice di un mercato altamente competitivo, nonostante esso sia anche caratterizzato da un alto livello di concentrazione industriale che vede le tre maggiori società detenere una quota pari al 60 % della produzione totale, 2 altre una quota dell'8 % circa e le restanti 4 una quota del 4 % circa. Dai dati disponibili relativi ai volumi di produzione emerge che gli altri produttori sono piccole o medie imprese.
(147)
È necessario sottolineare che alcuni piccoli produttori hanno chiuso la produzione prima del 2008, nel 2008 e durante il PI. Ciò può indicare che la concorrenza tra i produttori dell'Unione e l'evidente processo di concentrazione in corso hanno contribuito al pregiudizio subito dall'industria dell'Unione. I dati dell'inchiesta mostrano tuttavia che non sono stati colpiti soltanto i piccoli produttori. Produttori di piccole e grandi dimensioni sono stati infatti interessati in modo simile dagli sviluppi in corso. Non si può pertanto concludere che la concorrenza tra i produttori dell'Unione abbia contribuito in maniera significativa al grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
3.5. Preferenze dei consumatori riguardo a ruote di alluminio e in acciaio
(148)
È stato sostenuto che la contrazione della domanda di ruote di alluminio potrebbe essere legata alla crisi economica e dovuta ad un cambiamento nelle preferenze dei consumatori che avrebbero optato per le più economiche ruote in acciaio. Non è stato tuttavia presentato alcun elemento di prova a sostegno di tale tesi. Nella fase attuale e in assenza di dati ufficiali in grado di corroborare l'argomento, non è possibile confermare tale presunta tendenza.
3.6. Gamma di prodotti
(149)
Alcune parti hanno sostenuto che l'aumento delle importazioni cinesi fosse dovuto ad una crescente domanda di specifici tipi di ruote ad alto contenuto tecnologico prodotti nella RPC (ad esempio ruote prodotte tramite forgiatura o fluoformatura), che non sarebbero prodotte (in quantità significative) nell'UE, pertanto, le importazioni dalla RPC non potrebbero aver arrecato pregiudizio all'industria dell'Unione. Dall'inchiesta è però emerso che tali importazioni rappresentavano soltanto una minima frazione delle importazioni complessive originarie della RPC. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
4. Conclusioni in merito al nesso di causalità
(150)
Si ricorda che nella fattispecie sono emersi un calo significativo di produzione e vendite, una perdita di quote di mercato nonché una depressione dei prezzi che hanno provocato perdite all'industria dell'Unione. Nello stesso periodo sono aumentati i volumi di importazioni provenienti dalla RPC a prezzi sensibilmente inferiori a quelli dell'industria UE e la relativa quota di mercato.
(151)
La Commissione ha inoltre analizzato tutti gli altri fattori che avrebbero potuto contribuire al grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione. A riguardo è emerso che la crisi economica, le importazioni originarie della Turchia e la concorrenza tra i produttori dell'Unione che ha innescato un processo di concentrazione potrebbero aver influenzato la situazione pregiudizievole. Si conclude tuttavia in via provvisoria che l'impatto di tali fattori non è tale da annullare il nesso di causalità esistente tra le importazioni oggetto di dumping e il pregiudizio riscontrato, come spiegato in precedenza.
(152)
Sulla base della suddetta analisi degli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell'industria dell'Unione, si conclude in via provvisoria che esiste un nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping originarie della RPC e il grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
F. INTERESSE DELL'UE
1. Interesse dell'industria dell'Unione
(153)
Nel presente caso si è registrato un elevato livello di collaborazione e sostegno da parte dei produttori dell'Unione (oltre il 70 %). Ciò indica che l'istituzione di misure è chiaramente nell'interesse dei produttori UE.
(154)
Dall'inchiesta è emerso che l'industria dell'Unione subisce un grave pregiudizio a causa degli effetti delle importazioni oggetto di dumping vendute a prezzi inferiori a quelli dei produttori dell'Unione, come illustrato ai considerando 93 e seguenti.
(155)
Si prevede che l'industria dell'Unione trarrà beneficio dalle misure, le quali impediranno probabilmente una nuova ondata di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping.
(156)
Nel caso in cui le misure non fossero istituite, si prevede un aumento forse ancora più pronunciato delle importazioni di ruote di alluminio a basso prezzo e oggetto di dumping, in particolare nel segmento AM. Non si può escludere inoltre che la crescente pressione dei prezzi e la penetrazione del segmento AM non abbia almeno un effetto indiretto sulla situazione del segmento OEM. A tale riguardo è emerso che determinati produttori nel paese interessato si stanno orientando o si sono già orientati verso prodotti di medio e alto livello del segmento AM e da lì verso il segmento OEM con prezzi molto bassi. Si prevede che tale sviluppo continui e ciò rischia con il tempo di compromettere anche l'ampio gruppo di produttori dell'Unione attivi nel segmento OEM. Poiché la situazione finanziaria e la redditività di tali produttori non sono abbastanza solide da sopportare un'ulteriore pressione dei prezzi causata dalle importazioni oggetto di dumping a prezzi inferiori ai loro, molto probabilmente la conseguenza sarà la progressiva scomparsa di un elevato numero di produttori dell'Unione, se non della loro totalità.
2. Interesse degli importatori
(157)
Nella procedura di campionamento (cfr. il considerando 13), 5 importatori indipendenti e 2 utilizzatori importatori sono stati scelti sulla base dei loro volumi di importazioni.
(158)
La collaborazione degli importatori indipendenti riguarda in generale meno del 10 % del volume totale delle importazioni originarie della RPC.
(159)
Dall'inchiesta è emerso che la maggior parte degli importatori sono operatori commerciali specializzati in accessori per automobili. Tra essi è possibile distinguere 2 categorie. La prima è caratterizzata da società che importano ruote di alluminio e le rivendono con il proprio marchio, avendone trasferito la produzione nella RPC. Queste società non sono comunque collegate agli esportatori cinesi. Questa categoria di importatori ha generalmente una serie non irrilevante di attività a valore aggiunto nell'UE (tra cui progettazione, ricerca e sviluppo) e talvolta anche una propria catena di distribuzione, con un corrispondente livello di occupazione. La seconda categoria comprende importatori/distributori che fungono da operatori commerciali e sono più orientati ai volumi che alla marca. In generale questi importatori presentano strutture di costo inferiori e un numero inferiore di attività a valore aggiunto all'interno dell'Unione.
(160)
Il limitato livello di collaborazione degli importatori indipendenti indica che l'istituzione di misure non avrebbe effetti significativi sulla loro attività. Per gli importatori/distributori che hanno collaborato è emerso che la rivendita di ruote di alluminio rappresenta una quota compresa tra l'1 % e il 6 % del fatturato totale. La situazione delle società che hanno trasferito la produzione in paesi terzi è più complessa poiché la rivendita di ruote di alluminio cinesi può rappresentare quasi la totalità delle loro attività. L'eventuale istituzione di misure avrebbe certamente ripercussioni sulla loro attività, anche se in questa fase è difficile valutarne con esattezza l'entità. La questione sarà oggetto di ulteriori indagini.
3. Interesse degli utilizzatori
3.1. Aspetti generali
(161)
È stato inviato un questionario a circa 20 utilizzatori identificati. 13 costruttori di automobili hanno collaborato all'indagine. Hanno inoltre collaborato due associazioni che rappresentano gli utilizzatori e gli importatori di ruote di alluminio OEM e AM.
(162)
Secondo i dati Eurostat le importazioni degli utilizzatori che hanno collaborato rappresentano il 19 % delle importazioni complessive originarie della RPC. I dati Eurostat non permettono di identificare con precisione se le vendite dei prodotti importati sono state effettuate nel segmento OEM o AM. Come spiegato al considerando 133, è stato tuttavia possibile differenziare tra il segmento OEM e il segmento AM e calcolare che il primo rappresenterebbe il 20-30 % delle importazioni complessive dalla RPC. Su tali basi è ragionevole affermare che la collaborazione del segmento OEM è stata elevata.
(163)
In media i costruttori di automobili sembrano dipendere soltanto in misura limitata dalle forniture cinesi. Se considerati individualmente, i costruttori di automobili che hanno collaborato adottano diversi modelli d'impresa. Alcuni non importano affatto dalla Cina, altri importano beni inferiori al 5 %, mentre alcuni importano fino al 30 % delle parti di cui necessitano.
(164)
Sia gli utilizzatori importatori sia quelli che non importano si oppongono alle misure. Uno dei principali motivi è che i costruttori di automobili hanno interesse a mantenere diverse fonti di approvvigionamento e traggono vantaggio dalla concorrenza sul mercato delle ruote. L'istituzione di misure li renderebbe eccessivamente dipendenti da un numero limitato di produttori europei. Tale argomento tuttavia non risulta in sé decisivo poiché esiste un numero significativo di importazioni provenienti da altri paesi.
3.2. Costo delle misure
(165)
Le ruote di alluminio rappresentano circa l'1 % del costo di un'automobile. L'imposizione di una misura sulle ruote di alluminio pari al 20 % porterebbe ad un aumento dei costi dello 0,2 %. Per i costruttori di automobili che importano al massimo il 5 % delle proprie ruote di alluminio dalla Cina, l'aumento totale dei costi rispetto alla produzione complessiva di automobili ammonterebbe quindi allo 0,01 %, ovvero al 5 % dello 0,2 %. Anche per i costruttori di automobili che importano fino al 30 % delle proprie ruote di alluminio dalla Cina, l'aumento totale dei costi ammonterebbe allo 0,06 %, ovvero al 30 % dello 0,2 %. Le misure avrebbero dunque un impatto molto limitato sui costi. Inoltre sembra essere pratica comune tra i costruttori di automobili quella di importare ruote di alluminio a un dato prezzo (a titolo di esempio 50 euro) per poi rivenderle al consumatore finale ad un prezzo tre o quattro volte superiore (ad esempio 200 euro).
3.3. Costo del passaggio ad un altro fornitore
(166)
Come spiegato precedentemente, le ruote di alluminio per il settore OEM sono di norma progettate 2 anni prima del lancio di un nuovo modello di automobile. Un eventuale passaggio ad un altro fornitore richiederebbe tempo (almeno 6 mesi) e potrebbe anche comportare costi aggiuntivi relativi all'attrezzatura. Dall'inchiesta è emerso tuttavia che la maggior parte dei costruttori di automobili diversificano di norma le loro fonti di approvvigionamento, ad esempio affidando la produzione di uno specifico tipo di ruote di alluminio a due (o più) produttori. Al fine di assicurare l'affidabilità della fornitura, tale procedura di approvvigionamento sdoppiato è applicata anche ai modelli importati dalla RPC. Sembra quindi che il rischio di dover cambiare fornitore sia già calcolato nella decisione di importare dalla RPC. Inoltre, i contratti reperiti durante l'inchiesta indicano che i costruttori di automobili generalmente possono terminare il contratto in qualsiasi momento senza incorrere in sanzioni.
3.4. Argomenti supplementari sollevati dalle parti
(167)
Alcune parti hanno dichiarato che l'istituzione di misure sulle ruote di alluminio originarie della RPC favorirebbe i costruttori di automobili sudcoreani, già agevolati da un dazio dello 0 % sulle automobili previsto dall'accordo di libero scambio (ALS) di prossima attuazione. Secondo quanto affermato, i costruttori di automobili sudcoreani continuerebbero ad avere accesso alle ruote di alluminio cinesi a basso prezzo e potrebbero anche richiedere il rimborso del dazio doganale per le automobili esportate nell'UE (al momento dell'esportazione di un'automobile è possibile chiedere il rimborso del dazio pagato sull'importazione di determinate parti dell'auto). L'istituzione di una misura antidumping sulle ruote di alluminio cinesi porrebbe i produttori di automobili europei in una posizione di svantaggio sul piano competitivo rispetto alle automobili coreane importate nell'UE ad un dazio dello 0 %.
(168)
A tale riguardo è necessario ricordare che la quota di mercato delle automobili originarie della Corea del Sud rappresenta attualmente solo il 3 % del mercato automobilistico dell'UE. Poiché è difficile prevedere l'andamento delle importazioni delle automobili coreane, mentre è noto che le misure avrebbero un impatto diretto molto limitato sui costi dei produttori di automobili dell'UE, non è possibile concludere nella fase attuale che l'imposizione di un dazio antidumping sulle ruote di alluminio originarie della Cina avrebbe un effetto significativo riguardo a quanto sostenuto.
4. Interesse dei consumatori
(169)
Nessuna obiezione è stata sollevata in relazione all'impatto delle misure sui consumatori finali. Ciò indica, insieme all'impatto limitato sui costi e alle strategie di prezzo dei produttori di automobili risultanti dall'inchiesta, che molto probabilmente non vi saranno effetti considerevoli sui prezzi al consumo.
5. Interesse dei fornitori
(170)
5 fornitori di materie prime/attrezzature dei produttori di ruote di alluminio dell'Unione hanno risposto al questionario. Essi forniscono lingotti da fonderia di alluminio primario e di alluminio, vernici/primer o macchine a bassa pressione. Quanto ai fornitori di lingotti, le vendite all'industria dell'Unione rappresentano soltanto una piccola frazione della loro attività (inferiore al 6 % del fatturato complessivo), il che spiega il loro interesse relativamente limitato nell'imposizione di misure antidumping sulle ruote di alluminio originarie della Cina. Per altri fornitori (di macchinari, vernici o macchine a bassa pressione) le vendite all'industria dell'Unione rappresentano una percentuale che va dal 30 % al 50 % del loro fatturato complessivo. Poiché tali società sono PMI, la solvibilità dell'industria dell'Unione è essenziale per la loro attività.
6. Conclusioni relative all'interesse dell'UE
(171)
Stante quanto precede, si è concluso in via provvisoria che nell'insieme, sulla base delle informazioni disponibili in merito all'interesse dell'Unione, non esistono motivi validi che impediscano l'istituzione di misure provvisorie sull'importazione di ruote di alluminio originarie della RPC.
G. MISURE PROVVISIORIE
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(172)
Alla luce delle conclusioni raggiunte in merito alle pratiche di dumping, al pregiudizio che ne è derivato, al nesso di causalità e all'interesse dell'Unione, si ritiene opportuna l'istituzione di misure provvisorie onde impedire che le importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC arrechino un ulteriore pregiudizio all'industria dell'Unione.
(173)
Per stabilire il livello dei dazi, la Commissione ha tenuto conto dei margini di dumping accertati e dell'importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(174)
Come indicato al considerando 20, il mercato delle ruote di alluminio è caratterizzato dall'esistenza di due segmenti di mercato relativamente distinti. Dall'inchiesta è inoltre emerso che le vendite dei produttori dell'Unione si concentravano nel segmento OEM (85 % delle vendite complessive dell'industria UE).
(175)
Al fine dell'istituzione di misure antidumping provvisorie, si è quindi ritenuto opportuno valutare il margine di pregiudizio tenendo conto della specifica situazione del mercato.
(176)
Nel segmento OEM gli acquirenti di ruote di alluminio (ovvero i costruttori di automobili) in genere fanno i propri ordini secondo procedure di gare d'appalto. Di conseguenza, lo stesso modello di ruota destinato ad essere montato sullo stesso modello di automobile può essere ordinato, in casi non isolati, a diversi fornitori, spesso un fornitore cinese e un fornitore UE contemporaneamente. Si è ritenuto in via provvisoria che dette procedure di gare d'appalto offrissero un quadro accurato e attendibile della concorrenza media dei prezzi esistente durante il PI tra i fornitori cinesi e quelli dell'Unione partecipanti alla stessa gara d'appalto.
(177)
Si è quindi ritenuto appropriato calcolare il margine di sottoquotazione sulla base dei prezzi forniti dai produttori UE e dagli esportatori cinesi partecipanti a tali gare d'appalto.
(178)
Nel calcolare l'importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole si è tenuto conto del fatto che le eventuali misure avrebbero dovuto consentire all'industria dell'Unione di coprire i costi di produzione e di conseguire un profitto ragionevole. Quanto ai costi di produzione, sono stati effettuati adeguamenti per tenere conto della reale perdita subita dall'industria dell'Unione durante il PI (-5,4 %). Si è inoltre ritenuto che un ragionevole profitto al lordo delle imposte, che potrebbe essere ragionevolmente realizzato da una società di questo tipo operante nel settore in normali condizioni di concorrenza, cioè in assenza di importazioni oggetto di dumping, sulle vendite del prodotto simile nell'Unione, dovesse essere valutato con riferimento alla redditività conseguita nel 2006, pari al +3,2 %. In quell'anno infatti il volume delle importazioni dalla Cina era ancora relativamente limitato. Su tale base è stato calcolato un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile per l'industria dell'Unione.
(179)
Partendo da questi presupposti, il margine di sottoquotazione è pari al 20,6 %.
(180)
Tale risultato è stato inoltre confermato da un ulteriore calcolo basato sul confronto di alcuni contratti d'appalto forniti da determinati produttori di automobili nel corso dell'inchiesta. Infatti, quando i produttori di automobili ordinavano lo stesso modello di ruote di alluminio sia ai produttori cinesi che a quelli dell'Unione, il margine di sottoquotazione, calcolato tenendo conto degli adeguamenti effettuati come spiegato ai considerando 93 e seguenti, risultava della stessa entità di quello stabilito al considerando precedente.
(181)
Si sottolinea che tale margine di sottoquotazione è inferiore ai margini di dumping indicati ai considerando 76 e seguenti e deve pertanto servire da base per stabilire il livello del dazio, conformemente al principio del dazio inferiore.
(182)
Data la metodologia applicata nella fattispecie per determinare il livello di eliminazione del pregiudizio, si ritiene impossibile specificare le aliquote individuali del dazio antidumping conformemente all'articolo 9, paragrafo 5, secondo comma, del regolamento di base. Ciò è dovuto in particolare alla mancanza di dati attendibili necessari per effettuare un'analisi riguardante le singole società. Di conseguenza, si è deciso in via provvisoria di istituire un dazio antidumping applicabile su scala nazionale a tutte le importazioni originarie della Cina al livello del margine di sottoquotazione pari al 20,6 %.
2. Misure provvisorie
(183)
Alla luce delle considerazioni suesposte si ritiene che, a norma dell'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, sia opportuno istituire un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni originarie della RPC. Nella fattispecie, l'aliquota del dazio deve pertanto essere fissata al livello del margine di pregiudizio accertato.
(184)
Il dazio antidumping proposto ammonta quindi al 20,6 %.
H. COMUNICAZIONE DELLE CONCLUSIONI
(185)
Le conclusioni provvisorie di cui sopra saranno comunicate a tutte le parti interessate, che saranno invitate a far conoscere il loro punto di vista per iscritto e a chiedere di essere sentite. Le loro osservazioni saranno analizzate e prese in considerazione, ove opportuno, prima che sia presa una decisione definitiva. Va inoltre precisato che le conclusioni relative all'istituzione di dazi antidumping in forza del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate per giungere alle conclusioni definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di ruote di alluminio per veicoli a motore di cui alle voci NC da 8701 a 8705, con o senza i loro accessori, munite o non munite di pneumatici, che rientrano nei codici NC ex 8708 70 10 e ex 8708 70 50 (codici TARIC 8708701010 e 8708705010) e originarie della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio antidumping provvisorio, applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1, è pari al 20,6 %.
3. L'immissione in libera pratica nell'Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
4. Salvo altrimenti disposto, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Fatte salve le disposizioni dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
Ai sensi dell’articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono comunicare le loro osservazioni in merito all’applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L'articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 10 maggio 2010.