NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 919/2012
ze dne 5. července 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání s ohledem na regulační technické normy pro způsob výpočtu poklesu hodnoty likvidních akcií a jiných finančních nástrojů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 ze dne 14. března 2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání (1), a zejména na čl. 23 odst. 8 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty finančních nástrojů uvedených v oddíle C přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (2) by měl být upraven podle toho, jakými různými způsoby se tento pokles projevuje v závislosti na druhu finančních nástrojů. Způsob výpočtu může mít podobu skutečného poklesu ceny finančního nástroje, zvýšení výnosu dluhového nástroje vydaného korporátním emitentem nebo zvýšení výnosu na výnosové křivce dluhových nástrojů vydaných státními emitenty.
(2)
Toto nařízení je třeba číst ve spojení s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 (3), které definuje prahové hodnoty pro významný pokles hodnoty nelikvidních akcií, dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty, fondů obchodovaných na burze, nástrojů peněžního trhu a derivátů, jejichž jediný podkladový finanční nástroj je obchodován v obchodním systému. Toto nařízení by se tedy mělo omezit na upřesnění způsobu výpočtu významného poklesu hodnoty těchto nástrojů.
(3)
Za účelem zajištění soudržnosti a právní jistoty pro účastníky trhu a příslušné orgány by datum použití tohoto nařízení mělo být stejné jako u nařízení (EU) č. 236/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012.
(4)
Jelikož nařízení (EU) č. 236/2012 stanovilo, že závazné technické normy by měly být přijaty předtím, než se uvedené nařízení může účinně používat, a jelikož je nezbytné upřesnit požadované nepodstatné prvky před dnem 1. listopadu 2012, aby se účastníkům trhu usnadnilo splnění požadavků uvedeného nařízení a příslušným orgánům prosazování jejich dodržování, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po svém vyhlášení.
(5)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA).
(6)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrhu regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení upřesňuje způsob výpočtu 10 % poklesu hodnoty likvidních akcií obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012.
2. Toto nařízení rovněž upřesňuje způsob výpočtu poklesu hodnoty níže uvedených finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 přijatém podle čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012:
a)
nelikvidních akcií;
b)
těchto finančních nástrojů, které nejsou deriváty:
i)
dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty,
ii)
fondů obchodovaných na burze,
iii)
nástrojů peněžního trhu;
c)
derivátů, jejichž jediným podkladovým aktivem je finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému.
Článek 2
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty likvidních a nelikvidních akcií
1. V případě akcií obchodovaných v obchodním systému se pokles hodnoty vypočítá z oficiální uzavírací ceny předchozího dne obchodování v tomto obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly daného obchodního systému.
2. Způsob výpočtu vylučuje jakýkoli pohyb ceny směrem dolů vyplývající výhradně z rozdělení akcií nebo jiného podnikového opatření („corporate action“) či podobného opatření uplatněného emitentem na vydaný akciový kapitál, které může mít za následek úpravu ceny příslušným obchodním systémem.
Článek 3
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty jiných finančních nástrojů, které nejsou deriváty
1. Významný pokles hodnoty finančních nástrojů jiných než akcie, nespadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES se vypočítá způsobem uvedeným v odstavcích 2, 3 a 4.
2. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k ceně v příslušném obchodním systému, se tento pokles vypočítá z oficiální uzavírací ceny v příslušném obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly tohoto obchodního systému.
3. V případě finančního dluhového nástroje vydaného státním emitentem, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k výnosové křivce, se tento pokles vypočítá jako zvýšení po celé délce výnosové křivky v porovnání s výnosovou křivkou státního emitenta na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tohoto emitenta v daném obchodním systému k dispozici.
4. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu ke změně výnosu, se tento pokles vypočítá jako zvýšení stávajícího výnosu v porovnání s výnosem daného nástroje na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tento nástroj v daném obchodním systému k dispozici.
Článek 4
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty derivátů
Významný pokles hodnoty finančních nástrojů spadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES, které mají jediný podkladový finanční nástroj, jenž je obchodován v obchodním systému a u něhož se významný pokles hodnoty stanoví v souladu s článkem 2 nebo článkem 3, se vypočítá odkazem na významný pokles hodnoty daného podkladového finančního nástroje.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. listopadu 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. července 2012.
REGOLAMENTO DELEGATO (UE) N. 919/2012 DELLA COMMISSIONE
del 5 luglio 2012
che integra il regolamento (UE) n. 236/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo alle vendite allo scoperto e a taluni aspetti dei contratti derivati aventi a oggetto la copertura del rischio di inadempimento dell’emittente (credit default swap) per quanto riguarda le norme tecniche di regolamentazione sul metodo di calcolo della diminuzione di valore per i titoli azionari liquidi e per altri strumenti finanziari
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (UE) n. 236/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 14 marzo 2012, relativo alle vendite allo scoperto e a taluni aspetti dei contratti derivati aventi a oggetto la copertura del rischio di inadempimento dell’emittente (credit default swap) (1), in particolare l’articolo 23, paragrafo 8,
considerando quanto segue:
(1)
È necessario che il metodo di calcolo della diminuzione significativa di valore degli strumenti finanziari di cui all’allegato I, sezione C, della direttiva 2004/39/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 21 aprile 2004, relativa ai mercati degli strumenti finanziari (2), sia adeguato alle varie modalità in cui si traduce tale diminuzione in funzione del tipo di strumento finanziario interessato. Tali modalità possono assumere la forma di un’effettiva diminuzione del prezzo dello strumento finanziario, di un incremento del rendimento di uno strumento di debito emesso da un emittente societario o di un incremento del rendimento lungo la curva di rendimento per gli strumenti di debito emessi da emittenti sovrani.
(2)
Occorre che il presente regolamento sia letto in combinato disposto con il regolamento delegato (UE) n. 918/2012 (3) della Commissione, che definisce le soglie relative alla diminuzione significativa di valore per i titoli azionari illiquidi, per gli strumenti di debito emessi da emittenti sovrani e societari, per i fondi negoziati in borsa (Exchange Traded Fund - ETF), per gli strumenti del mercato monetario e per gli strumenti derivati il cui unico strumento finanziario sottostante sia negoziato in una sede di negoziazione. È necessario che il presente regolamento si limiti a specificare il metodo di calcolo della diminuzione significativa di valore per questi strumenti.
(3)
Per garantire uniformità e certezza del diritto per i partecipanti al mercato e per le autorità competenti, occorre che il termine iniziale di applicazione del presente regolamento sia lo stesso del regolamento (UE) n. 236/2012 e del regolamento delegato (UE) n. 918/2012.
(4)
Poiché l’utile applicazione del regolamento (UE) n. 236/2012 presuppone l’adozione di norme tecniche vincolanti, come si afferma nel regolamento stesso, e poiché è indispensabile specificare prima del 1o novembre 2012 gli elementi non essenziali volti ad agevolare l’adempimento delle norme del regolamento (UE) n. 236/2012 da parte dei partecipanti al mercato e il relativo controllo da parte delle autorità competenti, il presente regolamento deve entrare in vigore il giorno successivo alla sua pubblicazione.
(5)
Il presente regolamento si basa sui progetti di norme tecniche di regolamentazione che l’Autorità europea degli strumenti finanziari e dei mercati (AESFEM) ha presentato alla Commissione.
(6)
L’AESFEM ha condotto una consultazione pubblica aperta sui progetti di norme tecniche di regolamentazione sui quali è basato il presente regolamento, ha analizzato i correlativi costi e benefici potenziali e ha chiesto il parere del gruppo delle parti interessate nel settore degli strumenti finanziari e dei mercati istituito dall’articolo 37 del regolamento (UE) n. 1095/2010 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 24 novembre 2010, che istituisce l’Autorità europea di vigilanza (Autorità europea degli strumenti finanziari e dei mercati) (4),
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Oggetto
1. Il presente regolamento specifica il metodo di calcolo della diminuzione di valore del 10 % per i titoli azionari liquidi negoziati in una sede di negoziazione come previsto all’articolo 23, paragrafo 5, del regolamento (UE) n. 236/2012.
2. Il presente regolamento specifica inoltre il metodo di calcolo della diminuzione di valore per i seguenti strumenti finanziari negoziati in una sede di negoziazione come previsto dal regolamento delegato (UE) n. 918/2012 adottato a norma dell’articolo 23, paragrafo 7, del regolamento (UE) n. 236/2012:
a)
titoli azionari illiquidi;
b)
i seguenti strumenti finanziari che non sono strumenti derivati:
i)
strumenti di debito emessi da emittenti sovrani e societari;
ii)
fondi negoziati in borsa (ETS);
iii)
strumenti del mercato monetario;
c)
strumenti derivati il cui unico sottostante sia uno strumento finanziario negoziato in una sede di negoziazione.
Articolo 2
Metodo di calcolo della diminuzione significativa di valore per i titoli azionari liquidi e illiquidi
1. Per i titoli azionari negoziati in una sede di negoziazione, la diminuzione di valore è calcolata a partire dal prezzo di chiusura ufficiale del giorno di negoziazione precedente in tale sede di negoziazione, definito conformemente alle regole applicabili della sede.
2. Ai fini di tale metodo non sono considerate le variazioni al ribasso di un prezzo derivanti esclusivamente da frazionamenti azionari ovvero operazioni societarie analoghe o misure simili adottate dall’emittente sul suo capitale azionario emesso che possono determinare un aggiustamento del prezzo da parte della sede di negoziazione pertinente.
Articolo 3
Metodo di calcolo della diminuzione significativa di valore per gli altri strumenti finanziari che non sono strumenti derivati
1. La diminuzione significativa di valore per gli strumenti finanziari che non sono titoli azionari e non rientrano tra le categorie di strumenti derivati di cui all’allegato I, sezione C, punti da 4 a 10, della direttiva 2004/39/CE, è calcolata in base al metodo di cui ai paragrafi 2, 3 e 4.
2. Per gli strumenti finanziari per i quali la diminuzione significativa di valore di cui all’articolo 23, paragrafo 7, del regolamento (UE) n. 236/2012, è misurata in relazione al prezzo della sede di negoziazione pertinente, la diminuzione è calcolata a partire dal prezzo di chiusura ufficiale della sede di negoziazione pertinente definito conformemente alle regole applicabili della sede.
3. Per gli strumenti di debito emessi da un emittente sovrano per i quali la diminuzione significativa di valore di cui all’articolo 23, paragrafo 7, del regolamento (UE) n. 236/2012, è misurata in relazione a una curva di rendimento, la diminuzione è calcolata come un incremento lungo la curva di rendimento rispetto alla curva di rendimento dell’emittente sovrano al termine delle negoziazioni del giorno di negoziazione precedente calcolata sulla base dei dati disponibili per l’emittente nella sede.
4. Per gli strumenti finanziari per i quali la diminuzione significativa di valore di cui all’articolo 23, paragrafo 7, del regolamento (UE) n. 236/2012, è misurata in relazione alla variazione del rendimento, la diminuzione è calcolata come un incremento del rendimento corrente rispetto al rendimento dello strumento al termine delle negoziazioni del giorno di negoziazione precedente calcolato sulla base dei dati disponibili per tale strumento nella sede.
Articolo 4
Metodo di calcolo della diminuzione significativa di valore per gli strumenti derivati
La diminuzione significativa di valore per gli strumenti finanziari rientranti nelle categorie degli strumenti derivati di cui all’allegato I, sezione C, punti da 4 a 10, della direttiva 2004/39/CE, e aventi un unico strumento finanziario sottostante che sia negoziato in una sede di negoziazione e per il quale la diminuzione significativa di valore sia stata specificata conformemente all’articolo 2 o 3 è calcolata con riferimento alla diminuzione significativa di valore dello strumento finanziario sottostante.
Articolo 5
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o novembre 2012.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 5 luglio 2012