PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 511/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (ES) č. 1247/2009 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný Evropským sdružením pro kovy (European Association of Metals, EUROMETAUX) (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby drátů z molybdenu v Unii.
(3)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období šetření“). Analýza trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od března 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly vyjádřit k poskytnutým informacím.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 14. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Status tržního hospodářství - individuální zacházení
(7)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ke zjištěním o statutu tržního hospodářství a individuálním zacházení, potvrzuje se tímto 18. až 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Běžná hodnota
(8)
Po zveřejnění prozatímních zjištění spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil použití vývozních cen z USA do ostatních zemí (včetně Unie) jako základu pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Místo toho navrhl použít cenu skutečně zaplacenou nebo cenu, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, protože se domnívá, že běžná hodnota stanovená na tomto základě by vedla k nižšímu dumpingovému rozpětí pro ČLR.
(9)
Tentýž výrobce tvrdil, že běžná hodnota by měla být upravena směrem dolů, aby byla zohledněna větší efektivnost, které se těší jako vertikálně integrovaný výrobce, v porovnání s žadatelem nebo výrobcem ve srovnatelné zemi, kteří nemají těžební zařízení na hlavní surovinu, molybdenovou rudu.
(10)
Vzhledem k prvnímu tvrzení je třeba poznamenat, že používání cen zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, v Unii, představuje možnost stanovenou v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, která se uplatní pouze tehdy, pokud nelze použít ostatní možnosti uvedené v tomto článku. Jelikož při tomto řízení spolupracoval výrobce ze třetí země a bylo tedy možné uplatnit možnost ceny třetí země s tržním hospodářstvím, za niž se výrobek prodává do jiných zemí, neexistuje právní odůvodnění pro uplatnění poslední možnosti stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. a). Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(11)
Vzhledem k druhému tvrzení je třeba poznamenat, že spolupracující výrobce neposkytl žádné důkazy prokazující, že úroveň integrace výrobce je faktorem, který má vliv na ceny a srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(12)
Některé strany zpochybnily výběr výrobce ve srovnatelné zemi vzhledem ke skutečnosti, že společnost v USA je dceřinou společností žadatele. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že skutečnost, že společnost v navržené srovnatelné zemi je ve spojení s žadatelem, nevylučuje, že obdržené informace jsou důvěryhodné a ověřitelné.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k běžné hodnotě, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 24. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3 Vývozní cena
(14)
Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se vývozní ceny, potvrzuje se tímto 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Srovnání
(15)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení činí 5 % a představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil způsob, jakým byla tato úprava uplatněna, a tvrdil, že by měla být vypočítána spíše jako faktor snižující vývozní cenu.
(16)
Vzhledem k tomuto tvrzení je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení odmítnuto.
(17)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5 Dumpingová rozpětí
(18)
Na základě výše uvedeného se tímto potvrzuje celostátní dumpingové rozpětí ve výši 68,4 % stanovené v 28. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(19)
Je třeba připomenout, že v zájmu ochrany důvěrných obchodních informací jediného výrobce v Unii, který plně spolupracoval, jsou veškeré níže uvedené číselné údaje související s citlivými informacemi indexovány nebo uvedeny v určitém rozpětí.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k výrobě v Unii, potvrzuje se tímto 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(21)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(22)
Pokud jde o 33. bod odůvodnění prozatímního nařízení, je třeba poznamenat, že na základě připomínek, které obdržela jedna zúčastněná strana, byla zjištěna tisková chyba. Účetní období („ÚO“) 2005 výrobce v Unii zahrnuje období od 1. března 2005 do 28. února 2006, a nikoliv období od 1. března 2004 do 28. února 2005, jak je uvedeno v tomto bodě odůvodnění. Začátkem pro posouzení újmy byl tedy ve skutečnosti březen 2005.
4.3 Spotřeba v Unii
(23)
Je třeba připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena připočtením objemu prodeje známých výrobců v Unii k veškerému dovozu ze třetích zemí podle údajů Eurostatu. Dále se připomíná, že jelikož kód KN, pod nímž je dotčený výrobek deklarován, zahrnuje rovněž jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, a jelikož neexistují zvláštní dovozní statistiky pouze pro dotčený výrobek, byly údaje Eurostatu upraveny v souladu s metodou navrženou v podnětu. Tato metoda je založena na srovnání hodnot dovozu z ČLR s hodnotami prodeje výrobců v Unii.
(24)
Nicméně v prozatímní fázi korespondovaly použité údaje o dovozu s kalendářními roky, zatímco objemy prodejů známých výrobců byly založeny na účetních obdobích. Jedna zúčastněná strana poukázala na tento rozdíl v období použitém pro stanovení spotřeby a tvrdila, že také dovozy by měly vycházet z účetních období.
(25)
Toto tvrzení se mělo za platné, a proto byly údaje Eurostatu upraveny, aby odpovídaly stejným obdobím, a to účetním obdobím. V důsledku toho byly údaje o spotřebě v Unii uvedené v tabulce 1 prozatímního nařízení upraveny takto (nové údaje tak, jak jsou uvedeny zde v tabulce 1):
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Tuny
403
396
430
396
358
Index 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
Celkový objem spotřeby drátu z molybdenu v Unii se za posuzované období snížil o 11 %. Poptávka v roce 2006 mírně klesla o 2 % a v roce 2007 vzrostla o 9 %, načež v roce 2008 a v posuzovaném období poklesla v souvislosti s negativním dopadem hospodářské krize.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR
4.4.1 Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(27)
Po přijetí argumentu uvedeného v (25). bodě odůvodnění následuje níže tabulka s revidovanými celkovými objemy dovozu, podíly na trhu a cenami čínských drátů z molybdenu na trhu Unie v posuzovaném období. Je třeba poznamenat, že tato revize neměla vliv na objem dovozu z dotčené země během období šetření.
Tabulka 2
Celkový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Tuny
42
56
87
100
97
Index 2005 = 100
100
133
207
238
231
Podíl na trhu
Index 2005 = 100
100
136
194
243
261
Ceny (v EUR/t)
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Index
100
117
105
97
96
Zdroj: Eurostat a údaje uvedené v podnětu
(28)
Z revidovaných údajů v uvedené tabulce 2 vyplývá, že celkově se trendy v objemu dovozu z dotčené země a jejich podíl na trhu uvedené v tabulce 36. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nezměnily. Dumpingový dovoz z ČLR se významně zvýšil ze 42 tun v roce 2005 na 100 tun v roce 2008, tj. více než dvojnásobně. Po nejvyšší hodnotě, jíž bylo dosaženo v roce 2008, tento dovoz během období šetření klesal v souladu s vývojem spotřeby Unie. Podíl dumpingového dovozu na trhu se navíc v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil.
(29)
Nicméně revidované údaje týkající se průměrných cen dovozu vykazují nyní mezi rokem 2005 a obdobím šetření klesající tendenci. Bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období klesly průměrné ceny dovozu z ČLR o 4 %.
4.4.2 Cenové podbízení
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k cenovému podbízení, potvrzuje se tímto 39. a 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Připomíná se, že v souladu s 41. bodem odůvodnění prozatímního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
Po přijetí prozatímního nařízení a po drobné úpravě spotřeby Unie v uvedené tabulce 1 byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu revidován následovně, zatímco objem prodeje a průměrné prodejní ceny zůstaly beze změn:
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
99
92
75
68
Podíl na trhu
Index
100
101
86
76
77
Průměrné prodejní ceny
Index
100
86
96
95
92
(34)
Jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se v posuzovaném období významně snížil o 32 %. Tento pokles významně převýšil pokles spotřeby, která, jak je uvedeno v tabulce 2, klesla za stejné období o 11 %. To vedlo k významnému poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 23 % za stejné období.
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k vývoji prodejních cen, zásob, zaměstnanosti a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 46. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Závěr o tom, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, jak se uvádí v 58. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se rovněž potvrzuje.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Účinek dumpingového dovozu
(37)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu v takové míře, že ji lze považovat za podstatnou.
(38)
Připomíná se, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie se časově shodovalo s prudkým nárůstem dumpingového dovozu z ČLR. Po zavedení prozatímních opatření a po revizích údajů o dovozu pocházejícího z ČLR, jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění, objem dovozu a podíl čínských vývozců na trhu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než zdvojnásobil.
(39)
V důsledku revizí dovozní ceny dumpingového dovozu klesly v průběhu posuzovaného období o 4 %, ale byly i nadále nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a cenové podbízení dosáhlo v průběhu období šetření 30 až 35 %. Výrobní odvětví Unie následně čelilo cenovému tlaku čínských vývozců trvalejšího rázu, aby zůstalo na trhu Unie konkurenceschopné.
(40)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila existenci příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Argumentovala tím, že neexistuje souvislost mezi finančními výsledky výrobního odvětví Unie a prudkým nárůstem dumpingového dovozu. Zdůraznila, že zatímco dovoz z ČLR v roce 2007 v porovnání s předchozími obdobími podstatně vzrostl, výrobní odvětví Unie se v tomto roce dostalo ze ztráty do zisku.
(41)
V této souvislosti je třeba za prvé uvést, že mezi rokem 2005 a obdobím šetření se dovoz více než zdvojnásobil, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie podstatně klesl o 32 %, což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 % v témže období. Všechny ostatní ukazatele újmy, například výroba, využití kapacity, investice, ziskovost a peněžní tok, zároveň vykazovaly v průběhu tohoto období výrazné klesající tendence. Za druhé šetření ukázala, že slabé výsledky výrobního odvětví Unie souvisely se snížením cen ve snaze získat zpět důležité zákazníky ztracené díky čínským vývozcům. Pokud jde o rok 2007, výrobní odvětví Unie pokračovalo ve svých pokusech získat zpět své zákazníky úsilím o racionalizaci s cílem udržet nízké pořizovací náklady a být schopno konkurovat nízkým cenám dumpingového dovozu. Proto se závěry uvedené v 63. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení považují za platné, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.
(42)
Na základě výše uvedených skutečností lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl během období šetření značně negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.2 Účinek jiných činitelů
(43)
Připomíná se, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i ostatní činitelé, konkrétně vývoj poptávky, vývoj nákladů výrobního odvětví Unie, jeho vývozní výkonnost a konečně možný dopad dovozu z jiných zemí.
(44)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné činitele, konkrétně i) zmenšení poptávky v důsledku hospodářské krize a změn v technologiích a ii) vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie.
(45)
Pokud jde o pokles spotřeby, je třeba poznamenat, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl podstatně více (-32 %) než činil pokles spotřeby Unie (-11 %), což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 %. Zároveň se výrazně zvýšil podíl čínských vývozců na trhu, který se více než zdvojnásobil. Proto se má za to, že závěr uvedený v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení lze potvrdit, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.
(46)
Pokud jde o vývozní výkonnost, vývozní prodej výrobního odvětví Unie opravdu vykazoval klesající tendence z důvodů uvedených v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (tj. v souladu s nepříznivou celosvětovou situací automobilového odvětví od roku 2008). Nicméně šetřením bylo prokázáno, že prodej na vývoz nebyl hlavní obchodní činností výrobního odvětví Unie, jelikož tento prodej nikdy nepřesáhl 17 % jeho prodeje Unie v posuzovaném období. Avšak co je důležitější, kromě 71. a 72. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je třeba poznamenat, že jeho prodejní ceny na vývozním trhu zůstaly nad prodejními cenami v rámci Unie. Jakýkoliv negativní dopad způsobený poklesem objemu prodeje na vývoz je tudíž považován za velmi omezený. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(47)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 67. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 83. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2 Zájem dovozců, obchodníků a uživatelů v Unii
(49)
Připomíná se, že navzdory skutečnosti, že bylo kontaktováno mnoho stran, míra spolupráce dovozců, obchodníků a uživatelů při šetření v prozatímní fázi byla velmi nízká. Připomíná se, že v prozatímní fázi plně spolupracoval pouze jeden obchodník se sídlem v Německu a jeden uživatel se sídlem v Itálii.
(50)
Spolupracující uživatel namítal, že v analýze zájmu Unie provedené v prozatímní fázi byl podceněn negativní vliv antidumpingových opatření na jeho podnikání, a tvrdil, že by opravdu měl problém přenést zvýšení nákladů na své zákazníky.
(51)
Připomíná se, že podíl činnosti týkající se dotčeného výrobku na činnosti tohoto uživatele činí 15 až 25 % jeho celkové činnosti. Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření potvrdila, že dopad na celkový zisk společnosti by byl omezený. Tento uživatel má v segmentu zahrnujícím dotčený výrobek silné postavení, zejména pokud jde o spolehlivost a zajištění dodávek pro své zákazníky. Tato skutečnost naznačuje, že tento uživatel bude pravděpodobně schopen přenést přinejmenším část zvýšení nákladů na své zákazníky. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(52)
Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásili dva uživatelé a jeden dovozce a namítali, že uložení antidumpingového cla bude mít negativní dopad na jejich činnost.
(53)
Podle údajů poskytnutých jedním z těchto dvou uživatelů představuje segment zahrnující dráty z molybdenu 10 až 20 % jeho celkové činnosti. Na základě poskytnutých informací existují náznaky, že zatímco uložení antidumpingového cla bude mít pravděpodobně negativní vliv na část jeho činnosti zahrnující dráty z molybdenu, byl by tento uživatel stále ziskový. Pokud jde o druhého uživatele, nebyla poskytnuta žádná data, která by odůvodnila jeho tvrzení.
(54)
Pokud jde o dovozce, je třeba poznamenat, že poskytnul pouze celkové základní informace, na základě nichž se zdá, že dovoz drátů z molybdenu z ČLR činil 10 až 20 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Pokud jde o podíl činnosti s molybdenem v poměru k celkové činnosti společnosti, činí méně než 7 %. Na základě dostupných informací lze tedy dojít k závěru, že zatímco antidumpingová opatření by měla negativní dopad na segment podnikání zahrnující dráty z molybdenu, celkový dopad na celou činnost společnosti by byl omezený.
(55)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 93. až 96. bod odůvodnění zjištění a závěrů prozatímního nařízení.
6.3 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(56)
Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásily některé strany a namítaly, že antidumpingová opatření povedou k omezené hospodářské soutěži na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba zopakovat, že jelikož antidumpingové clo by obnovilo rovné podmínky, čínský dovoz by pravděpodobně nadále přicházel na trh Unie, nikoliv však za ceny působící újmu. Mimoto se připomíná, že existují určité alternativní zdroje dodávek. Nebyly poskytnuty žádné podložené důkazy zpochybňující platnost tohoto závěru, a proto se tímto potvrzují závěry uvedené v 97. až 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se zájmu Unie
(58)
Na základě výše uvedeného se potvrzuje, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel z dovozu drátů z molybdenu pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(59)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 101. až 104. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(60)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovým dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. V tomto případě by měla být sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy, tj. 64,3 %.
(61)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
7.3 Závazky
(62)
Jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce vyjádřil ochotu nabídnout cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Nicméně této společnosti nebyl přiznán ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení a obecným postupem Komise je, že v takovém případě závazky neakceptuje, jelikož nelze individuálně stanovit celní rozpětí. Proto nebylo možné vzít cenový závazek blíže v úvahu.
7.4 Konečný výběr prozatímního cla
(64)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je považováno za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex81029600 (kód TARIC 8102960010).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 64,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení Komise (ES) č. 1247/2009 na dovoz drátu z molybdenu, obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex81029600 (kód TARIC 8102960010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky, se s konečnou platností vyberou.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 511/2010 DEL CONSIGLIO
del 14 giugno 2010
che istituisce un dazio antidumping definitivo e dispone la riscossione definitiva dei dazi provvisori istituiti sulle importazioni di determinati cavi di molibdeno originari della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (il «regolamento di base»), in particolare l’articolo 9,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea (Commissione), sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Misure provvisorie
(1)
Con il regolamento (UE) n. 1247/2009 (2) («regolamento provvisorio») la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di determinati cavi di molibdeno originari della Repubblica popolare cinese («RPC» o «paese interessato»).
(2)
Il procedimento è stato avviato in seguito alla denuncia depositata dall’Associazione europea dei metalli EUROMETAUX («denunziante») a nome di un produttore che rappresenta una quota considerevole, in questo caso più del 25 %, della produzione totale di cavi di molibdeno dell’UE.
(3)
Come indicato al considerando 13 del regolamento provvisorio, l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o aprile 2008 e il 31 marzo 2009 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il marzo 2005 e la fine del PI («periodo in esame»).
1.2. Fase successiva del procedimento
(4)
Successivamente alla divulgazione dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stata decisa l’istituzione delle misure antidumping provvisorie («divulgazione delle conclusioni provvisorie»), diverse parti interessate hanno presentato osservazioni scritte relative alle conclusioni provvisorie. Le parti che ne hanno fatto richiesta hanno avuto l’opportunità di essere sentite. La Commissione ha continuato a raccogliere e verificare tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini delle conclusioni definitive. Le osservazioni presentate oralmente e per iscritto dalle parti interessate sono state esaminate e le conclusioni provvisorie sono state, se del caso, modificate di conseguenza.
(5)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali si intendeva raccomandare l’istituzione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati cavi di molibdeno originari della RPC e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazi provvisori («divulgazione delle conclusioni definitive»). È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni successivamente alla divulgazione di queste informazioni.
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(6)
In mancanza di osservazioni riguardo al prodotto in esame e al prodotto simile, si confermano i considerando da 14 a 17 del regolamento provvisorio.
3. DUMPING
3.1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato (TEM) e trattamento individuale (TI)
(7)
In assenza di osservazioni relative al TEM e al TI, si confermano i considerando da 18 a 23 del regolamento provvisorio.
3.2. Valore normale
(8)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, il produttore esportatore che ha collaborato ha contestato l’impiego dei prezzi all’esportazione applicati dagli Stati Uniti ad altri paesi terzi (compresa l’Unione) come base per la determinazione del valore normale per la RPC. Ha invece proposto l’utilizzo del prezzo effettivamente pagato o pagabile nell’Unione per il prodotto simile osservando che il valore normale determinato in questo modo porterebbe a un margine di dumping inferiore per la RPC.
(9)
Lo stesso produttore ha richiesto che il valore normale fosse corretto al ribasso in modo da tener conto della sua maggiore efficienza, in quanto produttore integrato verticalmente, rispetto al denunziante o al produttore del paese di riferimento che non dispongono di strutture minerarie per la principale materia prima, il minerale di molibdeno.
(10)
Per quanto riguarda la prima argomentazione, si osservi che l’impiego dei prezzi pagati o pagabili nell’Unione è una facoltà stabilita dall’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base da utilizzarsi unicamente quando le altre possibilità fissate nello stesso articolo non possono essere applicate. Dato che durante il presente procedimento ci si è avvalsi della collaborazione di un produttore di un paese terzo, ed è stato di conseguenza possibile impiegare la possibilità concernente il prezzo applicato da un paese terzo a economia di mercato ad altri paesi, non sussiste alcuna giustificazione giuridica a sostegno dell’applicazione dell’ipotesi residuale di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a). L’argomentazione è stata quindi respinta.
(11)
Relativamente alla seconda argomentazione, si noti che il produttore che ha collaborato non ha fornito alcuna prova per dimostrare che il livello di integrazione dei produttori sia un fattore che influenza i prezzi e la loro comparabilità. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(12)
Alcune parti hanno contestato la scelta riguardante il produttore del paese di riferimento alla luce del fatto che tale società negli Stati Uniti è una controllata del denunziante. Si sottolinea a questo proposito che il fatto che la società nel paese di riferimento proposto fosse una società collegata al denunziante non ha impedito di ottenere informazioni attendibili e verificabili.
(13)
In assenza di altre osservazioni in merito al valore normale tali da modificare le conclusioni provvisorie, si confermano i considerando 24 e 25 del regolamento provvisorio.
3.3. Prezzo all’esportazione
(14)
In assenza di osservazioni riguardanti il prezzo all’esportazione, si conferma il considerando 26 del regolamento provvisorio.
3.4. Confronto
(15)
Si sottolinea che l’adeguamento per le differenze riguardanti l’imposizione indiretta di cui al considerando 27 del regolamento provvisorio è pari al 5 % e rappresenta la differenza tra l’IVA dovuta sulle vendite nel mercato interno e quella dovuta sulle vendite all’esportazione, tenuto debitamente conto del tasso di rimborso dell’IVA sulle esportazioni. Il produttore esportatore che ha collaborato ha contestato il modo in cui l’adeguamento è stato applicato sostenendo che esso dovrebbe essere invece considerato come un fattore di riduzione del prezzo all’esportazione.
(16)
Per quanto riguarda questa argomentazione, si osservi che l’adeguamento si è basato sulle disposizioni dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera b), del regolamento di base, il quale stabilisce che il valore normale è adeguato di un importo corrispondente agli oneri all’importazione o alle imposte indirette, una categoria che comprende l’IVA. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(17)
In assenza di altre osservazioni sul confronto tali da modificare le conclusioni provvisorie, si conferma il considerando 27 del regolamento provvisorio.
3.5. Margini di dumping
(18)
Alla luce di quanto precede, si conferma il margine di dumping nazionale del 68,4 % di cui ai considerando 28 e 29 del regolamento provvisorio.
4. PREGIUDIZIO
4.1. Produzione dell’Unione
(19)
Si rammenta che per tutelare le informazioni industriali riservate dell’unico produttore dell’Unione che ha pienamente collaborato, tutte le cifre relative a dati sensibili fornite qui di seguito sono state indicizzate o fornite nell’ambito di una fascia di valori.
(20)
In assenza di osservazioni relative alla produzione dell’UE, si confermano i considerando 30 e 31 del regolamento provvisorio.
4.2. Definizione dell’industria dell’Unione
(21)
In assenza di osservazioni relative alla definizione dell’industria dell’Unione, si conferma il considerando 32 del regolamento provvisorio.
(22)
Sulla base delle osservazioni presentate da una parte interessata è stato rilevato un errore materiale riguardante il considerando 33 del regolamento provvisorio. L’esercizio di bilancio (EB) 2005 del produttore UE comprende il periodo dal 1o marzo 2005 al 28 febbraio 2006 e non quello dal 1o marzo 2004 al 28 febbraio 2005 come indicato nel considerando. Di conseguenza la valutazione del pregiudizio decorre effettivamente dal marzo 2005.
4.3. Consumo dell’Unione
(23)
Si rammenta che il consumo dell’Unione è stato stabilito sommando il volume delle vendite dei produttori noti nell’UE e tutte le importazioni da paesi terzi estratte dai dati di Eurostat. Si sottolinea inoltre che, dato che il codice NC con il quale viene dichiarato il prodotto in esame comprende anche altri prodotti che non rientrano nell’ambito della presente inchiesta e considerando che non sono disponibili statistiche riguardanti unicamente le importazioni del prodotto in esame, i dati di Eurostat sono stati adeguati secondo il metodo proposto nella denuncia. Esso si fonda sul confronto tra i valori delle importazioni dalla RPC e i valori delle vendite del produttore dell’Unione.
(24)
Durante la fase provvisoria i dati sulle importazioni utilizzati corrispondevano tuttavia agli anni civili, mentre il volume delle vendite dei produttori noti facevano riferimento agli esercizi di bilancio. Una parte interessata ha contestato questa discordanza riguardante il periodo utilizzato per la determinazione del consumo e ha sostenuto che anche i dati sulle importazioni dovessero essere basati sugli esercizi di bilancio.
(25)
Tale richiesta è stata ritenuta valida e pertanto i dati di Eurostat sono stati adeguati affinché corrispondessero agli stessi periodi, ovvero agli esercizi di bilancio. Di conseguenza, i dati relativi al consumo UE figuranti nella tabella 1 del regolamento provvisorio sono stati modificati come segue; le nuove cifre sono quelle riportate nella tabella 1:
Tabella 1
Consumo dell’Unione
2005
2006
2007
2008
PI
Tonnellate
403
396
430
396
358
Indice: 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
Il consumo di cavi di molibdeno nell’Unione è diminuito complessivamente dell’11 % durante il periodo in esame. La domanda è diminuita leggermente, del 2 %, nel 2006, è aumentata del 9 % nel 2007 e successivamente è calata nel 2008 e nel corso del PI avendo risentito dell’impatto negativo della crisi economica.
4.4. Importazioni nell’Unione europea dalla RPC
4.4.1. Volumi e quota di mercato delle importazioni dalla RPC
(27)
Tenendo conto dell’accettazione dell’argomentazione illustrata nel considerando 25, la seguente tabella riporta i dati rivisti concernenti i volumi totali delle importazioni, le quote di mercato e i prezzi dei cavi di molibdeno cinesi sul mercato UE durante il periodo in esame. Si sottolinea che tale revisione non ha influenzato i volumi delle importazioni dal paese interessato nel corso del PI.
Tabella 2
Tutte le importazioni dalla RPC
2005
2006
2007
2008
PI
Tonnellate
42
56
87
100
97
Indice: 2005 = 100
100
133
207
238
231
Quota di mercato
Indice: 2005 = 100
100
136
194
243
261
Prezzi (EUR/tonnellata)
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Indice
100
117
105
97
96
Fonte: Eurostat e dati della denuncia
(28)
Le cifre riviste contenute nella tabella 2 mostrano che le tendenze generali delle quote di mercato e dei volumi delle importazioni dal paese interessato illustrate nella tabella del considerando 36 del regolamento provvisorio sono rimaste inalterate. Le importazioni oggetto di dumping dalla RPC sono aumentate in modo significativo da 42 tonnellate nel 2005 a 100 tonnellate nel 2008, ovvero sono più che raddoppiate. Dopo il picco raggiunto nel 2008 le importazioni sono diminuite durante il PI, conformemente all’andamento dei consumi dell’Unione. La quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping è inoltre più che raddoppiata nel periodo in esame.
(29)
Tuttavia, le cifre riviste riguardanti i prezzi medi all’importazione evidenziano ora una tendenza al ribasso tra il 2005 e il PI. Si è rilevato che nel corso del periodo in esame i prezzi medi delle importazioni dalla RPC sono scesi del 4 %.
4.4.2. Sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
(30)
In assenza di osservazioni relative alla sottoquotazione del prezzo (price undercutting), si confermano i considerando 39 e 40 del regolamento provvisorio.
4.5. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(31)
Si rammenta che, come indicato nel considerando 41 del regolamento provvisorio, l’esame dell’impatto delle importazioni oggetto di dumping sull’industria UE ha comportato un’analisi di tutti gli indicatori economici per la valutazione dello stato dell’industria UE dal marzo 2005 alla fine del PI.
(32)
In assenza di ulteriori osservazioni relative alla produzione, alla capacità produttiva e all’utilizzo della capacità si confermano le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 41 a 43 del regolamento provvisorio.
(33)
Successivamente al regolamento provvisorio e alle revisioni di modesta entità apportate ai dati sul consumo UE nella tabella 1, la quota di mercato dell’industria dell’Unione è stata rivista come riportato qui di seguito, mentre il volume delle vendite e i prezzi di vendita medi sono rimasti inalterati.
Tabella 3
2005
2006
2007
2008
PI
Volume delle vendite nel mercato UE
Indice
100
99
92
75
68
Quota di mercato
Indice
100
101
86
76
77
Prezzi medi di vendita
Indice
100
86
96
95
92
(34)
Come indicato nel considerando 45 del regolamento provvisorio, il volume delle vendite dell’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato UE è diminuito significativamente del 32 % durante il periodo in esame. Questo calo è stato molto superiore alla diminuzione dei consumi, la quale, come riportato nella tabella 2, è stata dell’11 % nello stesso periodo. Tale andamento ha portato, sempre nel medesimo lasso di tempo, alla pesante perdita, pari al 23 %, della quota di mercato dell’industria UE.
(35)
In assenza di altre osservazioni riguardo all’andamento dei prezzi di vendita, delle scorte e dell’occupazione, e degli indicatori concernenti i risultati finanziari dell’industria dell’Unione, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 46 a 57 del regolamento provvisorio.
(36)
Si conferma anche la conclusione circa il pregiudizio notevole subito dall’industria UE di cui ai considerando da 58 a 61 del regolamento provvisorio.
5. NESSO DI CAUSALITÀ
5.1. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(37)
Conformemente all’articolo 3, paragrafi 6 e 7 del regolamento di base, nella fase provvisoria si è esaminato se le importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame originario della RPC avessero causato all’industria dell’Unione un pregiudizio che potesse essere considerato notevole.
(38)
Si rammenta che il deterioramento della situazione dell’industria UE è coinciso con l’impennata delle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC. In seguito alle misure provvisorie e alla revisione delle cifre concernenti le importazioni originarie della RPC di cui al considerando 25, il volume delle importazioni e la quota di mercato degli esportatori cinesi sono più che raddoppiate tra il 2005 e il PI.
(39)
La revisione ha portato a una diminuzione del 4 % dei prezzi delle importazioni oggetto di dumping durante il periodo in esame; tali prezzi sono rimasti costantemente al di sotto di quelli dell’industria UE con una sottoquotazione compresa tra il 30 e il 35 % durante il PI. Di conseguenza tale industria per poter rimanere competitiva sul mercato UE ha dovuto far fronte continuamente alle pressioni a livello dei prezzi esercitate dagli esportatori cinesi.
(40)
Una parte interessata ha contestato l’esistenza del nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping dalla RPC e il pregiudizio notevole subito dall’industria UE affermando che non vi è correlazione tra il risultato finanziario di tale industria e l’impennata delle importazioni oggetto di dumping. Ha altresì sottolineato che anche se le importazioni dalla RPC sono aumentate significativamente nel 2007 rispetto agli anni precedenti, nello stesso anno l’industria UE è passata da una situazione di perdita a una di profitto.
(41)
A questo proposito si deve innanzitutto osservare che, mentre tra il 2005 e il PI le importazioni sono più che raddoppiate, il volume delle vendite dell’industria UE ha conosciuto un significativo decremento pari al 32 %, il quale ha condotto a una perdita della quota di mercato del 33 % nello stesso lasso di tempo. Tutti gli altri indicatori di pregiudizio come la produzione, l’utilizzo della capacità, gli investimenti, la redditività e il flusso di cassa hanno al contempo evidenziato un chiaro andamento decrescente durante questo periodo. In secondo luogo, l’inchiesta ha mostrato che il rendimento fiacco dell’industria dell’Unione è da collegarsi all’abbassamento dei prezzi da parte di quest’ultima nel tentativo di riguadagnare importanti clienti persi a favore degli esportatori cinesi. Nel 2007 l’industria UE ha continuato a prodigarsi per riconquistare i propri clienti puntando sulla razionalizzazione finalizzata a mantenere bassi i costi e a conservare la competitività di fronte alle importazioni a basso prezzo in dumping. Di conseguenza, le conclusioni dei considerando da 63 a 66 del regolamento provvisorio sono valide e l’obiezione ha pertanto dovuto essere respinta.
(42)
Si può dunque confermare che durante il PI l’impennata delle importazioni a basso prezzo in dumping dalla RPC ha avuto un notevole impatto negativo sulla situazione economica dell’industria UE.
5.2. Effetto di altri fattori
(43)
Si rammenta che nell’analisi del nesso di causalità sono stati esaminati anche altri fattori, ovvero l’andamento della domanda, l’evoluzione dei costi e delle esportazioni dell’industria dell’Unione e infine il possibile impatto delle importazioni da altri paesi.
(44)
Una parte interessata ha sostenuto che il pregiudizio notevole subito dall’industria UE è stato causato da fattori diversi dalle importazioni oggetto di dumping, ovvero i) dalla contrazione della domanda causata dalla crisi economica e dai cambiamenti tecnologici e ii) dall’andamento delle esportazioni di tale industria.
(45)
Per quanto riguarda il calo dei consumi, si noti che i volumi delle vendite dell’industria UE sono diminuiti in misura molto più significativa (-32 %) rispetto ai consumi nell’Unione (-11 %), portando così a una perdita della quota di mercato pari al 33 %. Nel contempo la quota di mercato degli esportatori cinesi è più che raddoppiata. La conclusione del considerando 69 del regolamento provvisorio è stata quindi confermata e l’obiezione ha dovuto essere respinta.
(46)
Per quanto riguarda l’andamento delle esportazioni, le vendite all’esportazione dell’industria UE hanno subito effettivamente una flessione per i motivi citati nel considerando 72 del regolamento provvisorio (ovvero in linea con la situazione negativa mondiale per il settore automobilistico a partire dal 2008). L’inchiesta ha tuttavia evidenziato che le vendite all’esportazione non erano la principale attività di tale industria dato che esse non hanno mai superato il 17 % delle sue vendite all’interno dell’UE durante il periodo in esame. Ai considerando 71 e 72 del regolamento provvisorio va aggiunto tuttavia un aspetto ancor più significativo, cioè che i prezzi di vendita all’esportazione dell’industria UE sono rimasti superiori a quelli praticati sul mercato dell’Unione. Di conseguenza qualsiasi impatto negativo causato dalla riduzione del volume delle vendite all’esportazione è ritenuto molto limitato. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(47)
Alla luce di quanto esposto e in assenza di ulteriori osservazioni, si confermano i considerando da 67 a 80 del regolamento provvisorio.
6. INTERESSE DELL’UNIONE
6.1. Interesse dell’industria dell’Unione
(48)
In assenza di ulteriori osservazioni relative all’interesse dell’industria dell’Unione si confermano le conclusioni provvisorie di cui ai considerando da 83 a 86 del regolamento provvisorio.
6.2. Interesse degli importatori, degli operatori commerciali e degli utilizzatori nell’Unione
(49)
Si rammenta che nonostante siano state contattate varie parti, durante la fase provvisoria il livello di collaborazione all’inchiesta di importatori, operatori commerciali e utilizzatori è stato molto basso.. Solamente un operatore commerciale situato in Germania e un utilizzatore situato in Italia hanno collaborato pienamente durante tale fase.
(50)
L’utilizzatore che ha collaborato ha dichiarato che l’impatto negativo delle misure antidumping sulla propria attività è stato sottovalutato nell’analisi dell’interesse dell’Unione effettuata nel corso della fase provvisoria e ha aggiunto di avere difficoltà a trasferire l’aumento dei costi sui propri clienti.
(51)
Si sottolinea che il prodotto in esame rappresenta tra il 15 e il 25 % dell’attività globale di questo utilizzatore. Ulteriori analisi condotte dopo l’istituzione delle misure provvisorie hanno confermato che l’impatto sul profitto complessivo della società sarebbe stato limitato. Tale utilizzatore occupa una posizione di primo piano nel segmento di mercato che comprende il prodotto in esame, soprattutto in termini di affidabilità e sicurezza delle forniture nei confronti dei propri clienti. Questo aspetto lascerebbe pensare che l’utilizzatore sia in grado di trasferire almeno parte dell’aumento dei costi sui propri clienti. Su tale base, l’argomentazione ha dovuto essere respinta.
(52)
In seguito alla pubblicazione del regolamento provvisorio due utilizzatori e un importatore si sono manifestati sostenendo che la loro attività sarebbe negativamente influenzata dall’istituzione del dazio antidumping.
(53)
Secondo i dati presentati da uno dei due utilizzatori il segmento di mercato che comprende i cavi di molibdeno rappresenta tra il 10 e il 20 % della sua attività globale. Gli elementi forniti indicano che anche se l’istituzione di un dazio antidumping probabilmente avrà un impatto negativo su quella parte di attività legata ai cavi di molibdeno, tale utilizzatore continuerà a conseguire profitti. Per quanto concerne l’altro utilizzatore, non sono stati forniti dati a sostegno della sua tesi.
(54)
Per quanto concerne l’importatore, si noti che esso ha fornito unicamente dati di base generali stando ai quali le importazioni di cavi di molibdeno dalla RPC avrebbero rappresentato tra il 10 e il 20 % delle importazioni totali dalla RPC durante il PI. L’attività relativa al molibdeno rappresenterebbe meno del 7 % dell’attività globale della società. Sulla base delle informazioni disponibili si potrebbe quindi concludere che, se da un lato le misure antidumping avrebbero un’incidenza negativa sul segmento di mercato corrispondente al prodotto in esame, dall’altro l’impatto complessivo sul totale delle attività della società sarebbe limitato.
(55)
Alla luce di quanto esposto e in assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i risultati e le conclusioni dei considerando da 93 a 96 del regolamento provvisorio.
6.3. Effetti di distorsione della concorrenza e degli scambi
(56)
In seguito alla pubblicazione del regolamento provvisorio, alcune parti si sono manifestate sostenendo che le misure antidumping porterebbero a una concorrenza limitata sul mercato dell’Unione.
(57)
A questo proposito si ribadisce che, dato che i dazi antidumping ristabilirebbero la parità di condizioni, le importazioni cinesi probabilmente continuerebbero a entrare nel mercato UE, anche se a prezzi non pregiudizievoli. Si rammenta inoltre che esistono fonti di approvvigionamento alternative. In mancanza di prove fondate che smentiscano questa conclusione, si confermano pertanto le conclusioni di cui ai considerando da 97 a 99 del regolamento provvisorio.
6.4. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(58)
Alla luce di quanto esposto, si conferma che non esistono validi motivi che ostino, nel caso in esame, all’istituzione di dazi antidumping nei confronti delle importazioni di cavi di molibdeno originari della RPC.
7. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(59)
In assenza di altre osservazioni fondate tali da modificare le conclusioni relative al livello necessario per eliminare il pregiudizio, si confermano i considerando da 101 a 104 del regolamento provvisorio.
7.2. Misure definitive
(60)
Alla luce di quanto precede e in conformità all’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, è opportuno istituire un dazio antidumping definitivo di un livello sufficiente a eliminare il pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping senza che venga superato il margine di dumping accertato. Nel caso presente, l’aliquota del dazio deve pertanto essere fissata al livello del margine di pregiudizio accertato, ovvero 64,3 %.
(61)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali si è inteso raccomandare l’istituzione di dazi antidumping definitivi. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni successivamente alla divulgazione di queste informazioni. Le osservazioni comunicate dalle parti sono state debitamente esaminate e, ove opportuno, le conclusioni sono state modificate di conseguenza.
7.3. Impegni
(62)
Il produttore esportatore cinese che ha collaborato si è dichiarato intenzionato a offrire un impegno sui prezzi ai sensi dell’articolo 8, paragrafo 1, del regolamento di base.
(63)
Tuttavia, a questa società non è stato concesso né il TEM, né il TI, e di prassi la Commissione non accetta impegni in tali casi poiché risulta impossibile determinare il margine di dumping individuale. Di conseguenza non si è potuto prendere in ulteriore considerazione l’impegno sui prezzi.
7.4. Riscossione definitiva del dazio provvisorio
(64)
In considerazione dell’entità dei margini di dumping accertati e del pregiudizio subito dall’industria dell’Unione, si ritiene necessario riscuotere in via definitiva gli importi depositati a titolo del dazio antidumping provvisorio istituito dal regolamento provvisorio.
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di cavi di molibdeno contenenti, in peso, almeno il 99,95 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm, originari della Repubblica popolare cinese, attualmente classificati al codice NC ex81029600 (codice TARIC 8102960010).
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo, applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1, è pari al 64,3 %.
3. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Vengono definitivamente riscossi gli importi depositati a titolo dei dazi antidumping provvisori di cui al regolamento (UE) n. 1247/2009 della Commissione sulle importazioni di cavi di molibdeno contenenti, in peso, almeno il 99,95 % di molibdeno, con una sezione trasversale di dimensione massima superiore a 1,35 mm e uguale o inferiore a 4,0 mm attualmente classificati al codice NC ex81029600 (codice TARIC 8102960010) e originari della Repubblica popolare cinese.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno Stato membro.
Fatto a Lussemburgo, addì 14 giugno 2010.