PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 248/2011 DEL CONSIGLIO
del 9 marzo 2011
che istituisce un dazio antidumping definitivo e dispone la riscossione definitiva dei dazi provvisori istituiti sulle importazioni di alcuni prodotti in fibra di vetro a filamento continuo originari della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione») dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. MISURE PROVVISORIE
(1)
Con il regolamento (UE) n. 812/2010 (2) («il regolamento provvisorio») la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di alcuni prodotti in fibra di vetro a filamento continuo originari della Repubblica popolare cinese («RPC»).
(2)
Il procedimento è stato aperto a seguito di una denuncia presentata il 3 novembre 2009 («la denuncia») dalla European Glass Fibre Producers Association (APFE - associazione europea dei produttori di fibre di vetro - ora ridenominata «GlassFibreEurope») («il denunziante») a nome di produttori che rappresentavano una «proporzione maggioritaria» - in questo caso oltre il 50 % - della produzione totale dell’Unione di alcuni prodotti in fibra di vetro a filamento continuo.
(3)
Come indicato al considerando 14 del regolamento provvisorio, si ricorda che l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2008 e il 30 settembre 2009 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2006 e la fine del PI («periodo in esame»).
B. FASE SUCCESSIVA DELLA PROCEDURA
(4)
In seguito alla divulgazione dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali è stata decisa l’istituzione delle misure provvisorie («divulgazione delle conclusioni provvisorie»), diverse parti interessate hanno presentato osservazioni scritte in merito alle conclusioni provvisorie. Le parti che ne hanno fatto richiesta hanno avuto la possibilità di essere sentite.
(5)
La Commissione ha continuato a ricercare tutte le informazioni da essa ritenute necessarie per giungere alle conclusioni definitive. Oltre alle verifiche di cui al considerando 11 del regolamento provvisorio, un’ulteriore visita di verifica è stata effettuata presso la sede della Saertex a Saerbeck, Germania, uno degli utilizzatori di fibre di vetro che hanno collaborato rispondendo al questionario per gli utilizzatori.
(6)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali si intendeva raccomandare l’istituzione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni prodotti in fibra di vetro a filamento continuo originari della RPC e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazio provvisorio, quale riveduto a norma del presente regolamento («divulgazione delle conclusioni definitive»). È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni dopo aver ricevuto le informazioni in questione.
(7)
Tutte le osservazioni orali e scritte trasmesse dalle parti interessate sono state esaminate e prese in considerazione se ritenute pertinenti.
1. Ambito dell’inchiesta: importazioni provenienti da Malaysia, Taiwan e Turchia
(8)
Un produttore esportatore ha sostenuto che le importazioni di alcuni prodotti in fibra di vetro a filamento continuo originari della Malaysia, di Taiwan e della Turchia avrebbero dovuto rientrare nell’ambito della presente inchiesta. Secondo tale produttore esportatore l’esclusione di questi paesi sarebbe discriminatoria in quanto, sulla base delle conclusioni provvisorie, il volume delle importazioni provenienti da questi tre paesi non sarebbe trascurabile e esisterebbero elementi di prova prima facie di undercutting.
(9)
A tale proposito, è opportuno innanzitutto osservare che nella fase dell’apertura mancavano elementi di prova prima facie relativi all’esistenza del dumping, del pregiudizio e del nesso di causalità, come richiesto a norma dell’articolo 5, paragrafo 2, del regolamento di base, che giustificassero l’apertura di un procedimento antidumping riguardante le importazioni provenienti da tali paesi. Per contro, per quanto riguarda i volumi delle importazioni i denunzianti avevano fornito informazioni indicanti che le importazioni provenienti da altri paesi e le loro quote di mercato erano diminuite a partire dal 2004.
(10)
Per quanto riguarda la Malaysia, Taiwan e la Turchia, l’esame condotto nella fase provvisoria aveva confermato che le importazioni tanto da Taiwan quanto dalla Turchia erano diminuite nel periodo in esame (rispettivamente dal 2,0 % all’1,5 % e dal 2,9 % al 2,5 %), mentre le importazioni dalla Malaysia erano leggermente aumentate, passando dall’1,0 % all’1,7 %. Benché questi livelli di importazione superino i livelli de minimis richiesti a norma dell’articolo 5, paragrafo 7, del regolamento di base, le altre condizioni per includere questi paesi nell’inchiesta non erano soddisfatte. In particolare, non sono state ricevute informazioni che indicherebbero l’esistenza di pratiche di dumping da parte di uno o dell’altro di questi paesi. La richiesta di includere la Malaysia, Taiwan e la Turchia è stata quindi respinta.
C. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(11)
Si ricorda che, come indicato nel considerando 15 del regolamento provvisorio, il prodotto in esame, quale descritto nell’avviso di apertura, è costituito dai filati tagliati (chopped strands) di fibra di vetro di lunghezza non superiore a 50 mm, dai filati accoppiati in parallelo senza torsione (rovings) di fibra di vetro, dagli stoppini e altri filati di filamenti di fibra di vetro, e dai feltri (mats) costituiti da filamenti di fibra di vetro, ad eccezione dei feltri in lana di vetro, attualmente classificati ai codici NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ed ex 7019 31 00 («il prodotto in esame»).
(12)
Inoltre, come indicato nel considerando 19 del regolamento provvisorio, si era deciso di includere provvisoriamente gli altri filati nel prodotto in esame, benché questo sia stato oggetto di ulteriori analisi e considerazioni nella fase definitiva.
1.1. Altri filati
(13)
Dopo la divulgazione delle misure provvisorie, si è approfondita l’analisi relativa alla richiesta di escludere gli altri filati. A tale proposito si ricorda che, prima dell’istituzione delle misure provvisorie (cfr. considerando 18 e 19 del regolamento provvisorio), erano state ricevute numerose osservazioni che chiedevano l’esclusione degli altri filati. Inoltre, dopo l’istituzione delle misure provvisorie, le parti interessate hanno inviato una notevole quantità di informazioni aggiuntive e maggiormente particolareggiate. Tutte queste osservazioni sono state esaminate nei dettagli come illustrato nel seguito.
(14)
Varie parti interessate hanno sostenuto che gli altri filati dovrebbero essere distinti dagli altri tre tipi di base di prodotto citati nel considerando 17 del regolamento provvisorio in quanto: i) gli altri filati presenterebbero caratteristiche fisiche e chimiche diverse; ii) il processo di produzione degli altri filati e quello degli altri tre tipi di base di prodotti sarebbero diversi; e iii) gli altri filati verrebbero utilizzati per scopi diversi.
(15)
Per quanto riguarda le argomentazioni di cui ai punti i) e ii), sono stati presentati elementi di prova che indicano caratteristiche distintive, da un lato, per i filati accoppiati in parallelo senza torsione, i filati tagliati e i feltri e, dall’altro, per gli altri filati. Più in particolare, tali informazioni indicano che i feltri e i filati tagliati sono generalmente fabbricati a partire da filati accoppiati in parallelo senza torsione e non a partire dagli altri filati. Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive, l’industria dell’Unione ha contestato questa distinzione, affermando che alcuni particolari filati tagliati sarebbero in realtà fabbricati a partire dagli altri filati. L’esistenza di alcuni particolari filati tagliati fabbricati a partire dagli altri filati non implica tuttavia che gli altri filati debbano essere inclusi nella definizione del prodotto in esame (cfr. anche il considerando 20).
(16)
Per quanto riguarda la prima argomentazione sulle differenze a livello di caratteristiche chimiche e fisiche di base, una parte interessata ha presentato uno studio effettuato da un importante istituto di ricerca. Questo studio conteneva, tra l’altro, un confronto fra le caratteristiche fisiche e chimiche dei filati accoppiati in parallelo senza torsione e quelle degli altri filati. Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive, sono state avanzate alcune riserve quanto ai risultati di questo confronto, il che ha provocato a sua volta importanti osservazioni da parte di alcuni utilizzatori degli altri filati. Da queste informazioni si può concludere che il «silano», un agente chimico di accoppiamento che facilita l’assorbimento delle resine per matrici, è un componente chimico fondamentale dei filati accoppiati in parallelo senza torsione, dei feltri e dei filati tagliati. Gli altri filati non sono in genere fabbricati con questo agente chimico, bensì con una sostanza chimica a base di amido e olio («bozzima») che è aggiunta come agente lubrificante e protettivo affinché il filato possa resistere alla tessitura ad alta velocità. Rispetto ai filati accoppiati in parallelo senza torsione, in cui l’agente di accoppiamento facilita l’assorbimento della resina, la «bozzima» agisce da repellente nei confronti della resina. Per quanto riguarda le caratteristiche chimiche di base, è stato inoltre stabilito che la materia prima di vetro utilizzata per gli altri filati presenta una composizione più stabile e una maggiore uniformità a livello di dimensioni delle particelle rispetto alla materia prima utilizzata per gli altri tipi di prodotto.
(17)
Dal punto di vista delle caratteristiche fisiche, gli altri filati non sembrano presentare le stesse caratteristiche fisiche di base degli altri tipi di prodotti. In primo luogo, è generalmente riconosciuto che gli altri filati sono di norma un materiale più fine, con un diametro delle fibre e una densità lineare assai più ridotti rispetto ai filati accoppiati in parallelo senza torsione. In secondo luogo, gli altri filati sono l’unico tipo di prodotto ritorto (benché esistano anche altri filati non ritorti).
(18)
Per quanto riguarda la seconda argomentazione in merito alle differenze nel processo di produzione, benché tutte le parti riconoscano che i quattro tipi di prodotto di base sono fabbricati a partire da vetro fuso, contenente sabbia silicea, soda, calcare, caolino e dolomite, che viene fatto passare attraverso piastre termoresistenti a più fori in platino-rodio («filiere»), il processo di produzione degli altri filati presenta alcune importanti differenze rispetto a quello degli altri prodotti oggetto dell’inchiesta. In primo luogo, per la produzione degli altri filati occorrono una maggiore precisione come pure un controllo della temperatura e un apporto di energia stabili, con l’applicazione di parametri di controllo più rigorosi (produzione della filiera, ecc.). Poiché i fori delle filiere sono di dimensioni più piccole, la produzione è sostanzialmente inferiore rispetto a quella degli altri prodotti. Di conseguenza, i forni sono solitamente utilizzati per produrre o altri filati o filati accoppiati in parallelo senza torsione: per motivi economici, in effetti, i produttori di fibre di vetro non alternano la produzione di questi due prodotti nello stesso forno. Un’altra differenza a livello di processo di produzione è che, dopo il passaggio attraverso la filiera, gli altri filati sono sottoposti al processo di torcitura.
(19)
Per quanto riguarda l’argomentazione di cui al punto iii) relativa alle differenze di applicazioni, è emerso che le diverse caratteristiche chimiche degli altri filati rispetto a quelle dei filati accoppiati in parallelo senza torsione, dei filati tagliati e dei feltri sono legate ai diversi impieghi degli altri filati. Benché fosse stato concluso in via provvisoria che «quasi tutti i diversi tipi del prodotto in esame […] sono destinati in generale agli stessi usi», la questione è stata ulteriormente analizzata sulla base delle osservazioni ricevute dopo la divulgazione delle conclusioni provvisorie ed è stato stabilito che, mentre i filati accoppiati in parallelo senza torsione, i filati tagliati e i feltri sono utilizzati per rinforzare le materie plastiche nei compositi, gli altri filati sono principalmente impiegati nella produzione di materiali assai più leggeri destinati ad applicazioni di tessuti tecnici, come l’isolamento, la protezione e la filtrazione ad alto rendimento. Gli altri filati possono talvolta essere adatti anche a scopi di rinforzo, ma questo unicamente in casi assai limitati e comunque, dati i prezzi di costo relativamente assai elevati degli altri filati rispetto ai rovings, di norma poco frequenti per motivi economici.
(20)
Alla luce delle differenze di cui sopra, non sorprende che anche il mercato consideri gli altri filati diversi dagli altri tre prodotti. Una relazione di mercato, pubblicata su una rivista indipendente specializzata nei prodotti compositi, è stata in effetti presentata sia dagli utilizzatori che dall’industria dell’Unione. La relazione, che non è in alcun modo legata al presente procedimento antidumping, spiega innanzitutto che, per motivi connessi alla produzione e agli impieghi, occorre operare una distinzione fra altri filati e filati accoppiati in parallelo senza torsione. Essa passa poi ad analizzare dettagliatamente la capacità di produzione totale di fibre di vetro dei due gruppi: i) filati accoppiati in parallelo senza torsione, i filati tagliati e i feltri; e ii) gli altri filati (3).
(21)
Per quanto riguarda la possibile sostituibilità degli altri filati con gli altri tipi di prodotto di base, si osserva che, come già indicato nel considerando 19 del regolamento provvisorio, questa sarebbe in linea teorica possibile in quanto gli altri filati potrebbero essere utilizzati in un numero limitato di applicazioni al posto degli altri tipi. Dopo ulteriori analisi la Commissione ha tuttavia constatato che, in realtà, questa alternativa non sarebbe economicamente praticabile a causa della sostanziale differenza dei costi di fabbricazione degli altri filati rispetto a quelli degli altri prodotti, dovuta alle differenze a livello di processo di produzione indicate nel considerando 18.
(22)
Nella denuncia alla base dell’apertura della presente inchiesta si afferma in maniera esplicita che il prodotto in esame presenta un’unica funzione e quindi un unico scopo o impiego, segnatamente il rinforzo delle materie plastiche nei compositi. L’analisi che precede ha tuttavia stabilito che le differenze nel processo di produzione degli altri filati rispetto ai filati accoppiati in parallelo senza torsione (come pure ai filati tagliati e ai feltri) determinano caratteristiche fisiche e chimiche di base fondamentalmente diverse, in vista delle diverse applicazioni degli altri filati fra cui vari impieghi diversi da quelli nei materiali compositi. Le osservazioni ricevute al riguardo dopo la divulgazione delle conclusioni definitive non sono tali da modificare questa conclusione.
(23)
Sulla scorta di quanto precede, la richiesta di escludere gli altri filati, sulla base delle diverse caratteristiche fisiche e chimiche e dei diversi impieghi rispetto ai filati accoppiati in parallelo senza torsione, ai filati tagliati e ai feltri, è accettata. Si conclude pertanto che gli altri filati debbano essere esclusi dalla definizione del prodotto in esame quale definito nel regolamento provvisorio. Gli altri filati sono quindi definitivamente esclusi dal presente procedimento.
(24)
È opportuno altresì osservare che una parte interessata ha presentato una domanda di esclusione degli altri filati sottili, ma tale domanda non è più pertinente alla luce dell’esclusione di tutti gli altri filati dalla definizione del prodotto.
1.2. Rovings testurizzati
(25)
Una parte interessata ha chiesto l’esclusione dei rovings testurizzati. Tale richiesta si basa sull’argomentazione secondo cui i rovings testurizzati dovrebbero essere trattati secondo lo stesso principio di quelli impregnati in quanto non si tratterebbe più di rovings ma di prodotti più a valle.
(26)
Al riguardo è importante ribadire le motivazioni per escludere alcuni rovings impregnati. In effetti alcuni rovings ed altri filati sono stati esclusi in quanto sono oggetto di uno speciale trattamento di rivestimento e impregnazione e subiscono una perdita alla combustione superiore al 3 %, il che conferisce a questi tipi di prodotto caratteristiche fisiche e chimiche diverse.
(27)
Per quanto riguarda i rovings testurizzati, questi sono rovings non rivestiti o impregnati che subiscono una perdita alla combustione compresa fra lo 0,3 % e lo 0,13 %. Si tratta quindi chiaramente di prodotti diversi rispetto ai rovings impregnati esclusi nella fase provvisoria. In secondo luogo è stato constatato che, come gli altri rovings, i filati tagliati e i mats, i rovings testurizzati sono principalmente utilizzati per rinforzare la plastica nei materiali compositi. Essi rientrano quindi chiaramente nella definizione del prodotto, come risulta nella denuncia e nell’avviso di apertura del procedimento, e non sembrano sussistere motivazioni che ne giustificherebbero l’esclusione.
(28)
Si conclude pertanto che i rovings testurizzati rientrano chiaramente e incontestabilmente nella definizione del prodotto di cui al presente procedimento e la richiesta di escluderli, priva di sufficienti fondamenti concreti, deve essere respinta.
1.3. Conclusioni
(29)
Non sono state presentate ulteriori argomentazioni relative alla definizione del prodotto.
(30)
Di conseguenza, si è ritenuto opportuno rivedere la definizione del prodotto data nel regolamento provvisorio. Il prodotto in esame è quindi definitivamente costituito dai filati tagliati di fibra di vetro di lunghezza non superiore a 50 mm, dai filati accoppiati in parallelo senza torsione di fibra di vetro, esclusi i rovings di fibra di vetro che sono impregnati e rivestiti e subiscono una perdita alla combustione superiore al 3 % (determinata secondo la norma ISO 1887) e dai feltri (mats) costituiti da filamenti di fibra di vetro, ad eccezione dei feltri in lana di vetro.
2. Prodotto simile
(31)
In mancanza di richieste o osservazioni al riguardo e tenendo conto delle conclusioni di cui ai considerando da 13 a 23, si confermano le conclusioni di cui al considerando 20 del regolamento provvisorio.
D. DUMPING
1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato («TEM»)
(32)
Dopo la pubblicazione delle misure provvisorie, un produttore/gruppo esportatore cui non era stato concesso il TEM ha ribadito il suo disaccordo per il rigetto della sua domanda di TEM. Il produttore/gruppo esportatore in questione, tuttavia, ha semplicemente reiterato le affermazioni fatte in precedenza senza presentare nuovi argomenti. Si ricorda che, come spiegato nel regolamento provvisorio, tali argomentazioni erano già state esaminate dettagliatamente in comunicazioni separate con il produttore/gruppo esportatore in questione.
(33)
Inoltre, dopo la divulgazione delle conclusioni definitive, il produttore/gruppo esportatore in questione ha affermato che la Commissione aveva trascurato i nuovi elementi di prova che le erano stati presentati. Si osserva a questo proposito che gli elementi di prova cui si fa riferimento sono solo alcuni documenti a sostegno dell’argomentazione riguardante la composizione del consiglio di amministrazione della società, argomentazione già avanzata e cui è già stata data risposta. Non sono stati quindi presentati nuovi elementi di prova tali da mettere in discussione la decisione di respingere la domanda di TEM del produttore/gruppo esportatore in questione.
(34)
Si confermano quindi in via definitiva le conclusioni provvisorie relative alla domanda di TEM da parte del produttore/gruppo esportatore in questione.
(35)
In mancanza di ulteriori osservazioni, si confermano in via definitiva le conclusioni relative al TEM di cui ai considerando da 21 a 29 del regolamento provvisorio.
2. Trattamento individuale («TI»)
(36)
A seguito della divulgazione delle conclusioni provvisorie, lo stesso produttore/gruppo esportatore che aveva espresso osservazioni sulla decisione relativa al suo TEM ha manifestato il suo disaccordo per il rigetto della sua domanda di TI. A suo avviso la Commissione non avrebbe fornito motivazioni sufficienti per respingere la sua domanda di TI.
(37)
A questo proposito si ricorda che, come affermato nel considerando 26 del regolamento provvisorio nella parte relativa all’analisi sul TEM, la maggior parte dei membri del consiglio di amministrazione di questa società era nominata da una società a maggioranza pubblica. Non era quindi possibile escludere una significativa ingerenza dello Stato nel processo decisionale di questo produttore esportatore.
(38)
Di conseguenza, si è confermato che, non essendo riuscito a dimostrare di essere sufficientemente libero dall’ingerenza statale, questo produttore esportatore non soddisfaceva i criteri di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base e che pertanto la sua domanda di TI doveva essere respinta.
(39)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, il suddetto produttore esportatore e gli altri produttori esportatori cui non era stato concesso il TI hanno sostenuto che la decisione di negare il TI era contraria alla relazione del panel OMC nella controversia DS 397 riguardante misure antidumping definitive sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della Repubblica popolare cinese. A tale proposito si osserva che la relazione del panel citata sopra non è ancora definitiva poiché non è stata adottata dall’organo di conciliazione. Inoltre, non è ancora scaduto il termine per presentare ricorso contro tale relazione del panel. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(40)
Di conseguenza, in mancanza di altre osservazioni sul TI, si confermano in via definitiva le conclusioni di cui ai considerando da 30 a 33 del regolamento provvisorio e si conclude in via definitiva che il TI non deve essere concesso a nessuno dei produttori/gruppi esportatori inclusi nel campione cui è stato negato il TEM.
3. Valore normale
3.1. Determinazione del valore normale per il produttore/gruppo esportatore al quale è stato riconosciuto il TEM
(41)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, il produttore/gruppo esportatore cui è stato concesso il TEM ha affermato che per i tipi di prodotto non venduti in quantità rappresentative sul mercato interno (o non venduti affatto), il valore normale del prodotto simile avrebbe dovuto essere calcolato sulla base del valore normale costruito e non come calcolato dalla Commissione nella fase provvisoria, ossia utilizzando come valore normale prezzi interni rappresentativi di tipi di prodotto molto simili (con opportuni adeguamenti).
(42)
L’osservazione è stata accettata e il valore normale per i tipi non rappresentativi (ossia quelli per i quali le vendite sul mercato interno hanno rappresentato meno del 5 % delle vendite all’esportazione verso l’Unione o che non sono stati venduti sul mercato interno) è stato quindi calcolato sulla base del costo di fabbricazione per tipo di prodotto maggiorato di un importo per le spese generali, amministrative e di vendita e per i profitti. In caso di vendite sul mercato interno sono stati utilizzati i profitti relativi a tutte le transazioni sul mercato interno per tipo di prodotto per i tipi di prodotto in esame (poiché tutte le vendite di questi tipi di prodotto sul mercato interno sono risultate remunerative, le condizioni di cui all’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base erano chiaramente soddisfatte). In caso di assenza di vendite sul mercato interno sono stati utilizzati i profitti medi. Per un tipo di prodotto, per il quale non è stato indicato il costo di fabbricazione, è stato utilizzato il valore normale costruito di un tipo di prodotto molto simile.
(43)
Per gli altri tipi di prodotto si è in seguito esaminato se le vendite di ciascun tipo del prodotto in esame, effettuate sul mercato interno in quantità rappresentative, potessero considerarsi effettuate nell’ambito di normali operazioni commerciali a norma dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base e come descritto nei considerando da 37 a 40 del regolamento provvisorio.
(44)
L’ulteriore inchiesta ha stabilito che le vendite remunerative solamente di pochi tipi di prodotto comparabili rappresentavano oltre l’80 % del totale delle vendite sul mercato interno e, di conseguenza, tutte le vendite sul mercato interno potevano essere utilizzate nel calcolo del prezzo medio per stabilire il valore normale di questi tipi di prodotto. Per gli altri tipi si sono utilizzate solo le vendite remunerative.
(45)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni definitive, il produttore/gruppo esportatore cui è stato concesso il TEM ha affermato che il metodo usato per costruire il valore normale dei tipi di prodotto non rappresentativi quale descritto sopra nel considerando 42, ossia utilizzando i profitti relativi a vendite remunerative dei tipi di prodotto in questione, sarebbe contrario a quanto disposto dall’articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base. Ha inoltre aggiunto che per costruire il valore normale per un tipo particolare di prodotto è prassi abituale utilizzare i profitti medi di tutte le vendite remunerative di tutti i tipi di prodotto e che qualsiasi modifica di tale prassi violerebbe il principio di certezza del diritto.
(46)
È opportuno osservare che il metodo descritto nel considerando 42 è conforme all’articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base, in cui si dispone che gli importi relativi ai profitti debbano essere basati su dati effettivi attinenti alle vendite del prodotto simile, effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, da parte dell’esportatore o del produttore. L’impiego dell’espressione «del prodotto simile» non esclude, ove necessario, la suddivisione del prodotto in esame in tipi di prodotto. La giurisprudenza OMC applicabile (4) stabilisce inoltre che non si possa tralasciare il margine di profitto effettivo stabilito per le vendite, effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, dei tipi di prodotto pertinenti per cui il valore normale deve essere costruito. Il produttore/gruppo esportatore non ha altresì dimostrato che le vendite dei tipi di prodotto per cui il valore normale ha dovuto essere costruito debbano essere considerate come non effettuate nel corso di normali operazioni commerciali. Si osserva infine che il metodo descritto sopra è equilibrato. In effetti, nei casi in cui il margine di profitto delle vendite del tipo di prodotto in questione effettuate nel corso di normali operazioni commerciali è inferiore alla media ponderata dei profitti delle vendite di tutti i tipi di prodotto effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, è il margine di profitto più basso del tipo di prodotto in esame che verrebbe utilizzato per costruire il valore normale. Tale argomentazione è perciò respinta.
3.2. Determinazione del valore normale per i produttori/gruppi esportatori cui non è stato concesso il TEM
a) Paese di riferimento
(47)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie, una parte interessata ha commentato che la Turchia non avrebbe dovuto essere utilizzata come paese di riferimento e ha proposto di utilizzare invece la Malaysia. Quest’osservazione non è stata però sostenuta da ulteriori elementi di prova e di essa non è stato quindi tenuto conto.
(48)
Si osserva che, in seguito all’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto oggetto dell’inchiesta (cfr. sopra), il fatto che in Turchia non siano prodotti altri filati non costituisce più un ostacolo alla scelta della Turchia come paese di riferimento poiché non risulta più necessario costruire un valore normale per nessuno dei tipi di prodotto oggetto dell’inchiesta (cfr. anche i considerando 50 e 51).
(49)
Sulla scorta di quanto precede si conclude in via definitiva che la Turchia va utilizzata come paese di riferimento nel presente procedimento.
b) Determinazione del valore normale
(50)
In seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie una parte ha affermato che il valore normale del prodotto simile in Turchia potrebbe non essere preciso poiché la struttura dei costi della società turca che ha collaborato sarebbe distorta. In effetti l’inchiesta ha stabilito che la società turca che ha collaborato presenta importanti costi finanziari che potrebbero produrre distorsioni nel calcolo del valore normale, soprattutto se costruito.
(51)
Per evitare ogni possibile distorsione nel calcolo si è pertanto deciso di raggruppare i tipi di prodotto e di operare una distinzione solo fra le principali caratteristiche dei prodotti. Questo ha aumentato la comparabilità in termini di volume delle vendite tra il prodotto in esame e il prodotto simile turco e ha permesso di utilizzare i prezzi effettivi invece del valore normale costruito per il quale si sarebbero dovute utilizzate le spese generali, amministrative e di vendita (potenzialmente distorte dai costi finanziari).
4. Prezzo all’esportazione e confronto fra i prezzi
(52)
In mancanza di ulteriori osservazioni, si confermano in via definitiva le conclusioni di cui ai considerando da 48 a 50 del regolamento provvisorio relative alla determinazione del prezzo all’esportazione e al confronto fra i prezzi all’esportazione e il rispettivo valore normale.
5. Margini di dumping
(53)
In mancanza di osservazioni, si confermano in via definitiva le conclusioni di cui ai considerando da 51 a 54 del regolamento provvisorio relative al metodo generale di calcolo dei margini di dumping.
(54)
Alla luce delle modifiche di cui sopra nel calcolo del valore normale, e corretti alcuni errori di calcolo, l’importo del dumping determinato in via definitiva, espresso in percentuale del prezzo cif netto, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è il seguente:
Tabella 1
Margini di dumping
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Altre società che hanno collaborato
29,7 %
E. PREGIUDIZIO
(55)
È opportuno osservare che, in seguito all’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto (cfr. considerando da 13 a 23), l’analisi del pregiudizio ha dovuto essere adeguata ai tre tipi principali di prodotto rimanenti: filati accoppiati in parallelo senza torsione (rovings), filati tagliati (chopped strands) e feltri (mats). Questo ha reso necessario rivedere alcuni indicatori del pregiudizio, il volume delle importazioni in dumping come pure il calcolo della sottoquotazione dei prezzi e del livello di eliminazione del pregiudizio.
1. Industria dell’Unione
(56)
Non sono pervenute nuove osservazioni o argomentazioni in merito alla definizione dell’industria dell’Unione e alla rappresentatività del campione di produttori dell’Unione. Alla luce di questo e considerato che il tipo di prodotto escluso dalla definizione del prodotto, ossia gli altri filati, rappresentava una quota limitata della produzione e delle vendite dei produttori dell’Unione, sono confermate le conclusioni di cui ai considerando da 56 a 58 del regolamento provvisorio.
2. Consumo dell’Unione
(57)
Per quanto riguarda il consumo dell’Unione, si osserva che, come indicato nel considerando 55, l’esclusione di uno dei quattro tipi principali di prodotto, ossiai filati, dalla definizione del prodotto ha reso necessaria una revisione dei volumi del consumo dell’Unione.
(58)
Alla luce della revisione di cui sopra, nel periodo in esame il consumo totale dell’Unione ha seguito il seguente andamento:
Tabella 2
Consumo dell’Unione
2006
2007
2008
PI
Unità (tonnellate)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indice
100
105
104
77
(59)
Il suddetto andamento del consumo è analogo a quello osservato per il prodotto oggetto dell’inchiesta quale definito nel regolamento provvisorio, ossia un incremento pari a circa 5 % nel periodo 2007-2008 seguito da un calo assai netto, pari al 23 %, nel PI rispetto al 2006.
3. Importazioni dal paese interessato
(60)
In seguito all’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto, è stato necessario rivedere i dati relativi alle importazioni.
(61)
Una parte interessata ha affermato che le importazioni dalla RPC provenienti da produttori collegati all’industria dell’Unione avrebbero dovuto essere escluse dalle importazioni considerate.
(62)
A tale proposito si ricorda innanzitutto che, come già indicato nel considerando 58 del regolamento provvisorio, durante il PI il volume delle importazioni dalla RPC effettuate dai produttori inseriti nel campione ha rappresentato solamente meno del 4 % delle importazioni totali dalla RPC. Questo non cambia con l’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto.
(63)
Poiché solo due produttori dell’Unione hanno importato il prodotto in esame dalla RPC durante il PI, il volume esatto di queste importazioni non può essere reso noto per motivi di riservatezza. In ogni caso, anche se queste importazioni fossero detratte per ogni anno del periodo in esame, la tendenza del volume delle importazioni e delle quote di mercato rimarrebbe sostanzialmente invariata. La quota di mercato delle importazioni in dumping sarebbe più ridotta, anche se solamente di meno di un punto percentuale in ogni anno del periodo in esame, il che non modificherebbe quindi l’andamento generale nel periodo in esame.
(64)
In seguito all’esclusione degli altri filati, i dati riveduti relativi alle importazioni sono i seguenti:
a) Volume
Tabella 3
Volume delle importazioni dalla RPC
2006
2007
2008
PI
Unità (tonnellate)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indice
100
156
186
139
b) Quota di mercato
Tabella 4
Importazioni dalla RPC (quota di mercato)
2006
2007
2008
PI
Quota di mercato (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indice
100
149
179
180
(65)
In seguito a queste modifiche, le tendenze relative al volume delle importazioni del prodotto in esame osservate nella fase provvisoria sono cambiate in misura limitata. Tuttavia, l’aumento del volume delle importazioni rimane considerevole in termini sia assoluti che relativi. Tali importazioni sono aumentate assai rapidamente nel periodo in esame, in particolare tra il 2006 e il 2008 (86 %), e le importazioni dalla Cina sono in seguito diminuite a causa del calo generale della domanda. La quota di mercato delle importazioni dalla RPC ha tuttavia continuato a crescere tra il 2008 e il PI, con un incremento del 6,3 % in tutto il periodo.
c) Andamento dei prezzi
(66)
In seguito all’esclusione degli altri filati, il prezzo medio cif all’importazione del prodotto in esame è diminuito considerevolmente (3 % circa).
Tabella 5
Prezzi delle importazioni dalla RPC
2006
2007
2008
PI
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
901
907
945
909
Indice
100
101
105
101
(67)
La suddetta tabella indica tuttavia che la tendenza che ha visto i prezzi mantenersi sostanzialmente stabili nel periodo in esame non ha subito modifiche. Si può quindi confermare la conclusione relativa all’andamento dei prezzi di queste importazioni, quale stabilita nel regolamento provvisorio.
d) Sottoquotazione dei prezzi
(68)
Per quanto riguarda il calcolo della sottoquotazione dei prezzi, è stato necessario rivedere i margini provvisori poiché l’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto ha reso necessario eliminare le vendite corrispondenti dal calcolo del pregiudizio.
(69)
Inoltre, come già nella parte dell’inchiesta relativa al dumping (cfr. i considerando 50 e 51), è stato deciso di raggruppare i tipi di prodotto e di distinguere solo le principali caratteristiche dei prodotti. Questo ha comportato un aumento del volume delle importazioni dalla Cina incluse nel confronto con le vendite del prodotto simile fabbricato dall’industria dell’Unione, il che ha garantito una maggiore rappresentatività dei calcoli della sottoquotazione.
(70)
È stato infine applicato un adeguamento per i costi successivi all’importazione, dal momento che tali costi sono indispensabili per la vendita del prodotto in esame.
(71)
In seguito alle modifiche nel calcolo della sottoquotazione dei prezzi dovute i) all’esclusione degli altri filati; ii) al raggruppamento dei tipi di prodotto; e iii) all’adeguamento per i costi successivi all’importazione, i margini di sottoquotazione riveduti sono pari al 18,2 %, mentre la sottoquotazione media dei prezzi è pari al 10,9 %. Le modifiche di cui sopra sono state applicate anche al calcolo del livello di eliminazione del pregiudizio (cfr. considerando 134 del presente regolamento).
(72)
Fatte salve le modifiche di cui sopra e in assenza di altre argomentazioni od osservazioni in merito, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 61 a 65 del regolamento provvisorio.
4. Situazione economica dell’industria dell’Unione
4.1. Revisione degli indicatori di pregiudizio in seguito all’esclusione degli altri filati
(73)
L’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto ha reso necessario adeguare alcune tabelle della sezione D, parte 4, del regolamento provvisorio. È stato inoltre necessario apportare una piccola rettifica dei dati relativi alle vendite di uno dei produttori inseriti nel campione. È opportuno osservare che nella produzione e nelle vendite dei produttori inseriti nel campione la presenza degli altri filati era relativamente limitata. Gli effetti di questi adeguamenti si sono quindi fatti sentire soprattutto sugli indicatori basati su tutti i produttori dell’Unione (volume di vendite e quota di mercato). In misura più limitata ne hanno subito gli effetti anche i prezzi medi di vendita dei produttori inseriti nel campione. Le tendenze osservate, anche per questi indicatori, restano tuttavia sostanzialmente invariate rispetto alle conclusioni del regolamento provvisorio, come dimostrano le tabelle che seguono. Vista la ridotta presenza di altri filati nel campione di produttori, gli indicatori finanziari (redditività, utile sul capitale investito, flusso di cassa e investimenti) non sono stati modificati dall’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto. A fini di trasparenza tutte le tabelle riguardanti gli indicatori di pregiudizio di cui alla sezione D, parte 4, del regolamento provvisorio sono riportate di seguito, ivi incluse quelle rimaste invariate.
(74)
Poiché l’andamento dei volumi di produzione dei produttori inseriti nel campione, rispetto ai dati riportati nel regolamento provvisorio, ha risentito solamente in misura assai limitata (aumento dell’1 % per il 2008 e il PI) dell’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto, sono confermate le conclusioni di cui al considerando 67 del regolamento provvisorio.
Tabella 6
Industria dell’Unione - Produzione
Produttori del campione
2006
2007
2008
PI
Unità (tonnellate)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indice
100
103
102
64
(75)
Nel complesso, i dati relativi alla capacità produttiva dell’industria dell’Unione hanno subito un calo dovuto all’esclusione degli altri filati, ma questo non ha avuto effetti sulla tendenza e sull’utilizzo degli impianti. Sono quindi confermate le conclusioni di cui al considerando 69 del regolamento provvisorio.
Tabella 7
Industria dell’Unione - Capacità produttiva
Produttori del campione
2006
2007
2008
PI
Capacità (tonnellate)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indice
100
100
102
89
Utilizzo della capacità (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indice
100
103
100
71
(76)
Poiché l’andamento delle scorte dei produttori inseriti nel campione, rispetto ai dati riportati nel regolamento provvisorio, ha risentito solamente in misura assai limitata (aumento dell’1 % per il 2007, il 2008 e il PI) dell’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto, sono confermate le conclusioni di cui al considerando 70 del regolamento provvisorio.
Tabella 8
Industria dell’Unione - Scorte
Produttori del campione
2006
2007
2008
PI
Unità (tonnellate)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indice
100
83
140
93
(77)
Benché, rispetto al volume delle vendite riportato nel regolamento provvisorio, il calo del volume delle vendite a partire dal 2006 sia cresciuto dell’1 % nel 2007 e 2008 e si sia ridotto del 3 % nel PI, il volume delle vendite è comunque diminuito del 27 % nel periodo in esame e sono quindi confermate le conclusioni di cui ai considerando 71 e 72.
Tabella 9
Industria dell’Unione - Vendite nell’UE (volumi)
Tutti i produttori dell’UE
2006
2007
2008
PI
Unità (tonnellate)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indice
100
99
95
73
(78)
In seguito all’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto, la quota di mercato UE dell’industria dell’Unione è scesa dal 76,3 % al 71,9 % (mentre prima passava dal 75,1 % al 69,5 %). Sono pertanto confermate le conclusioni di cui al considerando 73 del regolamento provvisorio in merito alla quota di mercato dell’industria dell’Unione.
Tabella 10
Industria dell’Unione - Quota di mercato UE
Tutti i produttori dell’UE
2006
2007
2008
PI
Quota di mercato UE (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indice
100
95
92
94
(79)
Per quanto riguarda i prezzi medi delle vendite, l’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto ne ha comportato una leggera diminuzione. La tendenza è tuttavia identica a quella indicata per i prezzi di vendita nel regolamento provvisorio (dati superiori solo dell’1 % per il 2008 e il PI) e sono quindi confermate le conclusioni di cui al considerando 74 di tale regolamento.
Tabella 11
Industria dell’Unione - Vendite nell’UE (prezzi medi)
Produttori del campione
2006
2007
2008
PI
EUR/tonnellata
1 163
1 154
1 181
1 147
Indice
100
99
102
99
(80)
I dati relativi all’occupazione dei produttori dell’Unione sono stati adeguati per escludere la produzione di altri filati. La diminuzione relativamente contenuta del numero di addetti non ha modificato la tendenza (dati superiori solo dell’1 % per il 2008 e il PI) e sono quindi confermate le conclusioni di cui al considerando 75 del regolamento provvisorio.
Tabella 12
Industria dell’Unione - Occupazione
Produttori del campione
2006
2007
2008
PI
Numero di dipendenti
4 050
3 851
3 676
3 275
Indice
100
95
91
81
(81)
La produttività dell’industria dell’Unione non è stata modificata dall’esclusione degli altri filati e sono quindi confermate le conclusioni di cui al considerando 76 del regolamento provvisorio.
Tabella 13
Industria dell’Unione - Produttività
Produttori del campione
2006
2007
2008
PI
Tonnellate/addetto
121
131
136
95
Indice
100
108
113
79
(82)
Come già indicato nel considerando 73, data la presenza limitata di altri filati nel campione di produttori, gli indicatori finanziari elencati sotto non risultano modificati dall’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto.
(83)
I costi del lavoro, intesi come salari medi annui, non sono stati modificati dall’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto e sono quindi confermate le conclusioni di cui al considerando 77 del regolamento provvisorio.
Tabella 14
Industria dell’Unione - Costi del lavoro
Produttori del campione
2006
2007
2008
PI
Salari annui (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indice
100
101
103
97
(84)
La redditività e l’utile sul capitale investito non sono stati modificati dall’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto e sono quindi confermate le conclusioni di cui ai considerando da 78 a 81 del regolamento provvisorio.
Tabella 15
Industria dell’Unione - Redditività e utile sul capitale investito
Produttori del campione
2006
2007
2008
PI
Utile netto (in percentuale sul fatturato)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Utile sul capitale investito
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
La situazione del flusso di cassa dell’industria dell’Unione non è stata modificata dall’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto e sono quindi confermate le conclusioni di cui al considerando 83 del regolamento provvisorio.
Tabella 16
Industria dell’Unione - Flusso di cassa
Produttori del campione
2006
2007
2008
PI
Flusso di cassa (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indice
100
50
22
-64
(86)
Il livello degli investimenti dell’industria dell’Unione non è stato modificato dall’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto e sono quindi confermate le conclusioni di cui al considerando 85 del regolamento provvisorio.
Tabella 17
Industria dell’Unione - Investimenti
Produttori del campione
2006
2007
2008
PI
Investimenti netti (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indice
100
52
109
71
4.2. Osservazioni pervenute in seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie
(87)
Una parte interessata ha affermato che la Commissione avrebbe dovuto analizzare il pregiudizio (e anche il nesso di causalità) per segmenti, ossia separatamente per ciascun tipo principale di prodotto. Questa parte riteneva che i tipi principali di prodotto fossero troppo diversi fra loro per essere analizzati insieme.
(88)
È opportuno innanzitutto ricordare che qualsiasi conclusione in merito al dumping e al pregiudizio può essere formulata solo per il prodotto in esame e il prodotto simile considerati insieme. In caso di osservazioni relative alla definizione del prodotto in esame, queste vanno analizzate in tale contesto e non devono comportare analisi distinte del pregiudizio in funzione dei diversi tipi di prodotto oggetto dell’inchiesta. Come indicato nei considerando da 13 a 23, la definizione del prodotto oggetto della presente inchiesta è stata modificata nella fase definitiva dell’inchiesta con l’esclusione degli altri filati. Qualsiasi conclusione sul dumping e sul pregiudizio può essere espressa solamente sul prodotto in esame, come ora definito, e sul prodotto simile considerati insieme. Per tali ragioni l’affermazione di cui sopra non può essere accolta.
(89)
La stessa parte interessata ha dichiarato che i dati presentati per l’industria dell’Unione non erano coerenti. La Commissione avrebbe in particolare commesso l’errore di citare in alcuni casi dati relativi all’industria dell’Unione nel suo complesso e di fare ricorso in altri casi ai dati verificati relativi solamente ai produttori inseriti nel campione.
(90)
A tale proposito, occorre innanzitutto osservare che il campionamento è una procedura espressamente prevista dall’articolo 17 del regolamento di base per i casi in cui non è possibile esaminare nei dettagli alcuni gruppi di operatori economici. Il campione selezionato di produttori dell’Unione è stato considerato rappresentativo del complesso dell’industria dell’Unione e nessuna osservazione motivata che sostenga il contrario è stata presentata dalle parti interessate. Pertanto, come già indicato nel considerando 66 del regolamento provvisorio, tutti gli indicatori di pregiudizio sono stati stabiliti sulla base delle informazioni raccolte e verificate presso le sedi dei produttori dell’Unione inseriti nel campione, ad eccezione degli indicatori riguardanti il volume di vendite e la quota di mercato. Il volume delle vendite dell’industria dell’Unione comprendente tutti i produttori dell’Unione era necessario per il calcolo del consumo dell’Unione, mentre il volume delle vendite e il consumo dell’Unione erano, a loro volta, necessari per determinare la quota di mercato dell’industria dell’Unione.
(91)
Un’altra parte interessata ha sostenuto che le importazioni provenienti da produttori della RPC collegati ai produttori dell’Unione inseriti nel campione, come indicato nel considerando 58 del regolamento provvisorio, avrebbero dovuto essere aggiunte alle vendite dei produttori interessati.
(92)
Poiché i prodotti in questione vengono solamente rivenduti dai produttori dell’Unione interessati, l’aggiunta di queste importazioni al loro volume di vendite comporterebbe una distorsione del quadro esaminato e non risulta pertanto giustificata. Come già affermato nei considerando 62 e 63, il volume di questa importazioni è comunque limitato. Come già indicato negli stessi considerando di cui sopra, anche le quote di mercato ne risentirebbero in proporzione minima e le tendenze dei relativi indicatori di pregiudizio non varierebbero.
(93)
Una parte interessata ha affermato che la Commissione non aveva spiegato il motivo per cui le vendite per utilizzo vincolato fossero state inserite nei dati relativi alle vendite dell’industria dell’Unione. A suo avviso la Commissione avrebbe dovuto analizzare il mercato vincolato indipendentemente da quello libero.
(94)
A tale proposito è importante sottolineare che le vendite per utilizzo vincolato sono state inserite nell’analisi del volume di vendite e della quota di mercato dell’industria dell’Unione in quanto si è constatato che erano in concorrenza con le importazioni. In effetti, l’inchiesta aveva stabilito che i quantitativi destinati a utilizzo vincolato da parte delle società interessate dell’Unione potevano in via di principio essere sostituite da fibre di vetro acquistate, per esempio se le condizioni del mercato e/o considerazioni finanziarie avessero indotto tale evoluzione. Sono state pertanto incluse nell’analisi del mercato dell’Unione. In ogni caso, anche qualora si escludessero dall’analisi le vendite per utilizzo vincolato, le tendenze relative alle vendite non subirebbero cambiamenti di rilievo.
(95)
L’industria dell’Unione ha messo in discussione i prezzi medi delle vendite nell’Unione dell’industria dell’Unione quali sintetizzati nella tabella 10 del regolamento provvisorio. Sospettava un errore di calcolo e affermava che il calo dei prezzi di vendita nel periodo in esame era stato in realtà assai più netto del 2 % indicato. In seguito a tale contestazione, si è proceduto ad un riesame del calcolo dei prezzi medi delle vendite nell’Unione dei produttori dell’Unione inseriti nel campione. Il calcolo era basato su prezzi di vendita verificati ed è risultato corretto. Tuttavia, tenuto conto dell’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto, i prezzi medi delle vendite hanno dovuto essere ricalcolati escludendo gli altri filati e i prezzi medi di vendita riveduti figurano nella tabella 11.
(96)
Due produttori inseriti nel campione hanno messo in discussione alcuni adeguamenti apportati ai dati relativi alla redditività da essi presentati. Gli adeguamenti contestati riguardano trasferimenti intra-aziendali, modifiche contabili e alcuni elementi straordinari che, secondo la Commissione, avrebbero comportato un’inutile distorsione dei dati relativi ai profitti che ne sarebbero derivati. Tali adeguamenti sono stati messi in discussione in quanto, secondo i produttori interessati, non sarebbero stati di conseguenza considerati importanti costi da essi sostenuti e in alcuni casi persino collegati alle importazioni in dumping. Gli adeguamenti apportati ai dati relativi alla redditività delle due società sono stati riesaminati e sono nuovamente risultati giustificati. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(97)
In mancanza di altre argomentazioni od osservazioni, e tenuto conto delle modifiche indicate nei considerando da 55 a 80, sono confermate le conclusioni di cui ai considerando da 66 a 86 del regolamento provvisorio.
5. Conclusioni sul pregiudizio
(98)
In assenza di altre argomentazioni od osservazioni, si confermano i considerando da 87 a 89 del regolamento provvisorio.
F. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(99)
Alcune parti hanno nuovamente sostenuto che, tenuto conto del volume e dei prezzi delle importazioni dalla RPC, non sussisterebbe un nesso di causalità fra il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e le importazioni in questione. Esse hanno in particolare ribadito che i prezzi medi di queste importazioni erano rimasti sostanzialmente stabili nel corso dell’intero periodo in esame e che durante il 2007 e il 2008, quando il volume delle importazioni dalla RPC aveva registrato il massimo incremento, l’industria dell’Unione era riuscita a mantenere livelli di redditività vicini al margine di profitto di riferimento.
(100)
Una risposta a tali affermazioni era già stata data nei considerando 94 e 95 del regolamento provvisorio, le cui conclusioni sono confermate. Inoltre, come già indicato nel considerando 107 del regolamento provvisorio, non si può concludere che il nesso di causalità venga meno semplicemente sulla base dell’andamento di un numero limitato di indicatori di pregiudizio considerati per una frazione del periodo in esame; occorre invece valutare l’andamento generale di tutti gli indicatori del pregiudizio per l’intero periodo in esame. L’analisi provvisoria aveva già mostrato che le importazioni del prodotto in esame avevano provocato un calo dei prezzi sul mercato dell’Unione per tutto il periodo in esame ed erano caratterizzate da prezzi molto inferiori ai prezzi di vendita dell’industria dell’Unione nel PI. L’industria dell’Unione non è quindi stata in grado di raggiungere i livelli di redditività necessari, neppure nei periodi caratterizzati da una domanda relativamente forte, come il 2007 e il 2008. Inoltre, le importazioni in provenienza dalla RPC hanno sistematicamente guadagnato quote di mercato, soprattutto nel 2007, quando il mercato UE delle fibre di vetro ha registrato un incremento significativo. Questa strategia aggressiva di acquisizione di quote di mercato mediante la vendita sistematica a prezzi assai inferiori a quelli praticati dall’industria dell’Unione non aveva comportato un grave deterioramento della redditività dell’industria dell’Unione prima del PI solo a causa dei livelli relativamente elevati di consumo dell’Unione, che hanno attenuato gli effetti del dumping pregiudizievole. L’evoluzione osservata durante il PI conferma tuttavia che, non appena le condizioni di mercato sono peggiorate, il notevole pregiudizio causato dalle importazioni in dumping ha mostrato tutti i suoi effetti. Le affermazioni di cui al considerando 99 sono pertanto respinte.
2. Effetti di altri fattori
(101)
In seguito all’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto, è stato necessario rivedere i dati relativi alle importazioni come segue:
Tabella 18
Importazioni da altri paesi
Paese
2006
2007
2008
PI
Norvegia
Volume (in tonnellate)
34 945
28 834
35 396
24 980
Quota di mercato (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turchia
Volume (in tonnellate)
28 946
24 928
20 511
18 523
Quota di mercato (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Volume (in tonnellate)
16 757
15 821
12 145
8 726
Quota di mercato (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaysia
Volume (in tonnellate)
9 541
25 569
35 118
12 601
Quota di mercato (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Volume (in tonnellate)
9 043
9 919
8 791
6 996
Quota di mercato (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
928
925
928
854
India
Volume (in tonnellate)
4 363
11 227
3 741
5 353
Quota di mercato (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Repubblica di Corea
Volume (in tonnellate)
6 277
4 845
13 918
5 112
Quota di mercato (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
1 037
1 109
886
999
Giappone
Volume (in tonnellate)
21 142
9 498
9 949
3 710
Quota di mercato (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Messico
Volume (in tonnellate)
1 017
2 977
1 803
1 763
Quota di mercato (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
364
729
977
1 033
Canada
Volume (in tonnellate)
3 930
3 096
2 123
2 029
Quota di mercato (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Altri paesi
Volume (in tonnellate)
6 787
12 923
6 899
7 092
Quota di mercato (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Prezzo medio/tonnellata (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Ad eccezione del volume delle importazioni dagli USA e da Taiwan, calato del 35 % circa durante il PI rispetto a quanto indicato nella tabella 17 del regolamento provvisorio, le importazioni dagli altri paesi sembrano essere state influenzate solo in misura assai limitata dall’esclusione degli altri filati.
(103)
Varie parti interessate hanno nuovamente sostenuto che era la crisi economica, e non le importazioni in dumping, ad aver causato il pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione o, in alternativa, che la crisi economica era la causa principale del pregiudizio, mentre le importazioni dalla RPC rappresentavano al massimo un fattore aggiuntivo e secondario. A tale proposito hanno affermato che esisterebbe una correlazione fra il consumo e la redditività e che la redditività si sarebbe deteriorata solo con il crollo della domanda. Hanno altresì sostenuto che non sussisterebbe correlazione fra quota di mercato UE, prezzi di vendita e redditività dell’industria dell’Unione, da un lato, e quota di mercato UE e prezzi di vendita delle importazioni cinesi, dall’altro. A loro avviso, inoltre, la Commissione non avrebbe valutato correttamente gli effetti pregiudizievoli del rallentamento del consumo UE e pertanto avrebbe agito in violazione dell’articolo 3, paragrafo 7, del regolamento do base.
(104)
La prima parte dell’argomentazione di cui sopra è stata già ampiamente affrontata nei considerando da 99 a 102 del regolamento provvisorio. In effetti, l’impatto della crisi economica sul pregiudizio è stato analizzato e nel considerando 101 del regolamento provvisorio si riconosceva che il rallentamento dell’economia e il calo della domanda avevano avuto effetti negativi sulla situazione dell’industria dell’Unione, contribuendo quindi al pregiudizio subito da quest’ultima. Questo non attenua tuttavia gli effetti dannosi e pregiudizievoli che le importazioni a basso prezzo e in dumping provenienti dalla RPC hanno avuto sul mercato dell’Unione in tutto il periodo in esame. Altrimenti detto, la crisi economica durante il PI ha aggravato il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione, ma le importazioni dalla RPC sono sicuramente la causa del pregiudizio, che è da considerarsi materiale ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base. L’argomentazione è stata quindi respinta.
3. Conclusioni in merito al nesso di causalità
(105)
Nessuno degli argomenti avanzati dalle parti interessate dimostra che l’incidenza di fattori diversi dalle importazioni in dumping dalla RPC è tale da infirmare il nesso di causalità tra le importazioni in dumping e il pregiudizio constatato. Sulla scorta di quanto precede e in mancanza di altre osservazioni non ancora esaminate, si conclude che le importazioni in dumping dalla RPC hanno causato un pregiudizio materiale all’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
(106)
Sono confermate le conclusioni sul nesso di causalità quali sintetizzate nei considerando da 117 a 119 del regolamento provvisorio.
G. INTERESSE DELL’UNIONE
(107)
Tenendo conto delle osservazioni delle parti, la Commissione ha sottoposto a una nuova analisi tutti gli argomenti relativi all’interesse dell’Unione.
1. Interesse dell’industria dell’Unione
(108)
I denunzianti hanno ribadito l’assoluta necessità di istituire misure antidumping per permettere all’industria dell’Unione di sopravvivere e di operare in futuro dal momento che l’erosione dei prezzi provocata dalle importazioni in dumping dalla RPC ne aveva gravemente compromesso le vendite, la redditività e la capacità di investimento. In assenza di altre osservazioni specifiche su questo punto, si confermano i considerando da 122 a 126 del regolamento provvisorio.
2. Interesse degli importatori indipendenti nell’Unione
(109)
In assenza di altre osservazioni specifiche su questo punto, si confermano i considerando 127 e 128 del regolamento provvisorio.
3. Interesse degli utilizzatori
(110)
In seguito all’istituzione delle misure provvisorie, alcuni utilizzatori e associazioni di utilizzatori che non si erano manifestati nella fase provvisoria hanno presentato osservazioni.
(111)
Vari utilizzatori hanno ribadito osservazioni generali su alcune questioni già analizzate nel regolamento provvisorio, senza fornire nuove informazioni al riguardo o ulteriori elementi di prova a sostegno delle loro affermazioni. Su alcune altre questioni, tuttavia, sono pervenute nuovi informazioni, in seguito oggetto di analisi.
(112)
Varie parti interessate hanno sostenuto che la collaborazione ottenuta dagli utilizzatori non era rappresentativa della complessità del settore e che la maggior parte degli utilizzatori era costituita da piccole e medie imprese la cui situazione e i cui punti di vista non erano stati presi in considerazione nell’analisi dell’interesse dell’Unione.
(113)
A tale proposito va innanzitutto ricordato che 13 utilizzatori hanno risposto al questionario e che numerosi altri hanno inoltre presentato osservazioni. Anche varie associazioni che operano per conto degli utilizzatori hanno presentato osservazioni e molte di queste parti interessate hanno comunicato le loro osservazioni nel corso di un’audizione. Dopo aver adeguato il conteggio per tener conto dell’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto, gli utilizzatori che hanno collaborato rappresentavano il 24 % circa delle importazioni del prodotto in esame. Tale collaborazione è considerata rappresentativa.
(114)
È vero tuttavia che gli utilizzatori che hanno compilato il questionario erano per la maggior parte società di grandi dimensioni. La Commissione dipende per questo dalla collaborazione che riesce ad ottenere. Si ritiene tuttavia che la collaborazione prestata da varie associazioni (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) abbia dato voce alle preoccupazioni delle piccole e medie imprese, delle quali si è in effetti tenuto conto.
(115)
Alcuni utilizzatori ed un’associazione hanno messo in discussione la valutazione effettuata dalla Commissione in merito al numero di addetti occupati nell’industria utilizzatrice di fibre di vetro di cui al considerando 130 del regolamento provvisorio. Si ricorda, a questo proposito, che nel considerando 130 del regolamento provvisorio la Commissione aveva stimato in circa 50 000-75 000 unità il numero totale degli addetti occupati nel complesso delle società a valle dell’industria dell’Unione che utilizzano prodotti in fibra di vetro, anche nella fabbricazione di prodotti più a valle. Le parti interessate di cui sopra hanno sostenuto che questo numero potrebbe raggiungere un totale di 200 000-250 000 addetti e ad esse è stato chiesto di fornire elementi di prova a giustificazione di tali stime. Sebbene un’associazione, la European Boating Industry, abbia effettivamente fornito a sostegno di tale affermazione alcune cifre relative all’industria delle costruzioni navali, mancano elementi di prova incontestabili tali da collegare questi dati sull’occupazione al prodotto in esame e al prodotto simile.
(116)
In ogni caso, stabilire l’interesse degli utilizzatori di fibre di vetro sulla base di dati così generali, comprendenti il totale degli addetti occupati in tutti i livelli a valle dell’industria dell’Unione, fra cui anche divisioni di società multinazionali prive di alcun rapporto con i prodotti in fibra di vetro, comprometterebbe gravemente l’attendibilità dell’analisi dell’interesse dell’Unione.
(117)
Va anche ricordato che, come indicato nel considerando 130 del regolamento provvisorio, la Commissione ha inoltre stimato in circa 27 000 il numero degli addetti delle divisioni utilizzatrici di fibre di vetro all’interno delle società che hanno utilizzato le fibre di vetro cinesi nel PI. Tale stima era basata sui dati dettagliati forniti dagli utilizzatori nelle risposte al questionario per quanto riguarda specificamente l’occupazione in tali divisioni nell’Unione ed è stata realizzata aggregando tali dati e poi estrapolandoli a tutte le importazioni del prodotto in esame dalla RPC durante il PI. L’estrapolazione era fondata sulla quota degli utilizzatori che hanno collaborato in rapporto al totale delle importazioni del prodotto in esame dalla RPC durante il PI.
(118)
A tale proposito va infine osservato che la stima di cui sopra ha dovuto essere rivista in seguito all’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto. Dalla revisione è risultata una stima pari a circa 22 000 addetti.
3.1. Impatto del costo del dazio sulla redditività degli utilizzatori
(119)
Vari utilizzatori hanno sostenuto che nei considerando da 132 a 136 del regolamento provvisorio la Commissione aveva sottovalutato l’impatto del dazio antidumping provvisorio sulla redditività e quindi sulla vitalità dell’industria utilizzatrice europea. Secondo tali utilizzatori l’impatto effettivo sarebbe stato assai più elevato e il livello del dazio provvisorio avrebbe messo in pericolo l’esistenza di molte di queste imprese nell’Unione.
(120)
A tale riguardo è importante tenere presente che la valutazione economica realizzata nel regolamento provvisorio era basata sui dati economici presentati dagli utilizzatori che hanno collaborato all’inchiesta, che erano in effetti le uniche informazioni verificabili disponibili su questo punto. Sebbene questa valutazione sia stata criticata da numerosi utilizzatori, solo uno di loro ha presentato informazioni aggiuntive che potrebbero essere utilizzate per una maggiore accuratezza dell’analisi. In ogni caso, la parte in questione utilizza gli altri filati e le sue informazioni non sono state quindi prese in considerazione nell’analisi dell’impatto sui costi.
(121)
Sono state presentate ulteriori osservazioni secondo cui l’impatto sulle piccole e medie imprese utilizzatrici sarebbe maggiore di quanto stabilito. Su questo punto, tuttavia, sono stati forniti pochi elementi di prova concreti, in mancanza di piena collaborazione da parte di tali utilizzatori. Tra gli utilizzatori che hanno collaborato figurano in effetti alcune società multinazionali su cui l’effetto dei dazi risulta probabilmente più ridotto. Tuttavia, per escludere dal calcolo questi effetti di distorsione, nella fase definitiva la Commissione ha stabilito l’impatto medio sui costi solo per le divisioni degli utilizzatori che hanno collaborato e che utilizzano fibre di vetro e non per le società nel loro complesso (cfr. al considerando 123).
(122)
In seguito all’esclusione degli altri filati dalla definizione del prodotto, è stato necessario rivedere la valutazione effettuata nella fase provvisoria eliminando dall’analisi le società che utilizzano altri filati. È stato inoltre necessario apportare ulteriori modifiche a tale valutazione per tenere conto delle aliquote di dazio da applicare (cfr. al considerando 139).
(123)
Alla luce delle revisioni di cui sopra, l’impatto calcolato del dazio per l’industria utilizzatrice sarà in media solo dello 0,5-2,3 % sui profitti delle divisioni degli utilizzatori che utilizzano fibre di vetro. L’impatto, anche se significativo, sarà quindi assai inferiore a quanto previsto nella fase provvisoria in quanto è improbabile che il lieve incremento dei prezzi di costo che potrebbe essere causato dalle aliquote del dazio prestabilite non possa essere trasferito interamente o perlomeno in parte.
(124)
In effetti, per quanto riguarda la possibilità di trasferire gli aumenti dei prezzi di costo, il denunziante ha trasmesso informazioni sull’evoluzione del prezzo di costo delle resine, un altro fattore di costo fondamentale per gli utilizzatori, che talvolta rappresenta persino la quota più importante del prezzo di costo dei prodotti compositi finali. In base alle informazioni presentate, mentre il prezzo di vendita delle fibre di vetro (prezzo di costo per gli utilizzatori) si sarebbe mantenuto stabile per molto tempo, il prezzo di costo delle resine sarebbe raddoppiato nello stesso periodo. L’aumento del prezzo delle resine sarebbe nuovamente considerevole a partire dalla fine del 2009. Malgrado questi notevolissimi aumenti di prezzo, gli utilizzatori hanno continuato ad acquistare questa materia prima fondamentale e a vendere i loro prodotti finali, mantenendosi concorrenziali. È quindi probabile che siano riusciti a trasferire almeno una parte dell’aumento dei prezzi di costo ai loro acquirenti. Se è possibile traslare sugli acquirenti, almeno in parte, un aumento così importante dei prezzi di costo, non vi è motivo per cui ciò non sia possibile con un dazio antidumping sulle fibre di vetro al livello di eliminazione del pregiudizio.
(125)
Alcune parti hanno sostenuto che determinati utilizzatori, fra cui gruppi a livello mondiale, stanno trasferendo la loro produzione al di fuori dell’Unione o si apprestano a farlo, il che potrebbe comportare una perdita di posti di lavoro per gli utilizzatori dell’Unione; vi potrebbero essere ripercussioni anche per gli acquirenti degli utilizzatori, come pure per i fabbricanti di materie plastiche che forniscono materiali anche agli utilizzatori di fibre di vetro che producono materiali compositi. Si tratta tuttavia di una possibile conseguenza dell’istituzione di dazi su qualsiasi prodotto intermedio e non solamente sulle fibre di vetro. Gli utilizzatori a valle possono anch’essi chiedere misure di protezione nel quadro dei procedimenti antidumping come già avvenuto nel caso dei tessuti in fibra di vetro a maglia aperta. In ogni caso gli eventuali effetti asseriti risulterebbero ora alquanto limitati a causa delle aliquote di dazio da applicare (cfr. al considerando 139).
(126)
Sulla scorta di quanto precede, è possibile concludere che nessuno degli utilizzatori che hanno collaborato all’inchiesta e presentato dati economici che la Commissione ha potuto esaminare vedrebbe la propria sopravvivenza messa a rischio dall’aumento dei costi causato dalle misure proposte.
3.2. Sicurezza dell’approvvigionamento
(127)
Vari utilizzatori hanno nuovamente sostenuto che la sicurezza dell’approvvigionamento sul mercato dell’Unione sarebbe minacciata e che le misure antidumping aggraverebbero ulteriormente la situazione. A sostegno di tale argomento hanno presentato alcuni elementi di prova, che indicherebbero un’incapacità da parte dell’industria dell’Unione di garantire la sicurezza dell’approvvigionamento di fibre di vetro all’industria utilizzatrice nei volumi e ai prezzi richiesti. Analogamente, l’affermazione della Commissione secondo cui la capacità inutilizzata nell’UE sarebbe sufficientemente importante per rimpiazzare le importazioni dalla RPC è stata giudicata semplicistica e ingiustificata.
(128)
La questione è stata analizzata più approfonditamente. Il denunziante ha anche trasmesso nuove informazioni in merito ai volumi di produzione, all’utilizzo delle capacità e alla domanda. Dopo essere state analizzate, le informazioni così ottenute hanno confermato l’esistenza, nella prima metà del 2010, di problemi di approvvigionamento di alcuni prodotti fabbricati dall’industria dell’Unione, dovuti alla carenza di scorte una volta che il mercato si è ripreso dopo la crisi economica. Nel frattempo, tuttavia, in linea con le previsioni su questo punto di cui ai considerando da 145 a 149 del regolamento provvisorio, l’incremento della domanda sembra essersi stabilizzato e sono state fornite prove del fatto che nel corso del 2010 i fornitori UE hanno notevolmente aumentato la produzione immediatamente disponibile. Sono stati inoltre annunciati ulteriori incrementi della capacità produttiva dell’industria dell’Unione a breve e medio termine. Sono state anche fornite prove di un aumento significativo della capacità produttiva in vari altri paesi produttori al di fuori dell’Unione.
(129)
I dati aggiornati relativi alla produzione e alla capacità di produzione degli altri filati si sono rivelati meno rassicuranti ed anche da uno studio di mercato indipendente è emersa una situazione di approvvigionamento assai meno positiva per quanto riguarda gli altri filati. Tuttavia, poiché gli altri filati sono stati esclusi dalla definizione del prodotto, la questione non è più pertinente.
(130)
Vari utilizzatori hanno inoltre sostenuto che alcuni produttori dell’Unione avrebbero notevolmente aumentato i prezzi di alcuni prodotti subito prima della pubblicazione del regolamento provvisorio e avrebbero cominciato a chiedere prezzi più elevati in caso di quantitativi supplementari richiesti dagli utilizzatori. È stato inoltre affermato che alcuni produttori dell’Unione sarebbero stati unicamente disposti a sottoscrivere contratti a breve termine (inferiori a un anno) a differenza di quanto avveniva in precedenza. Sono stati forniti alcuni elementi di prova di tale situazione, ritenuta dagli utilizzatori un’indicazione del fatto che l’industria dell’Unione non sarebbe in grado di fornire i quantitativi richiesti dal mercato a prezzi ragionevoli.
(131)
A tale proposito è opportuno osservare che è lecito aspettarsi un certo incremento dei prezzi sul mercato dell’Unione a seguito dell’istituzione delle misure antidumping. Non è quindi strano osservare anche un certo aumento dei prezzi praticati dai produttori dell’Unione. Per quanto riguarda i contratti a breve termine, si tratta di una questione tra venditore ed acquirente che non dipende necessariamente da difficoltà temporanee di approvvigionamento, ma può essere dovuta a vari altri fattori che incidono sul mercato. In ogni caso, come già indicato nel considerando 128, la situazione relativa all’approvvigionamento di fibre di vetro sembra essersi normalizzata nel corso del 2010. Le argomentazioni di cui sopra sono pertanto respinte.
4. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(132)
Sulla scorta di quanto precede, sono confermate le conclusioni di cui ai considerando 150 e 151 del regolamento provvisorio e si conclude in via definitiva che, nel complesso, non esistono validi motivi che ostino all’istituzione di dazi antidumping definitivi sulle importazioni del prodotto in esame originario della RPC.
H. MISURE DEFINITIVE
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(133)
Il denunziante ha sostenuto che il profitto di riferimento del 5 %, quale stabilito nella fase provvisoria, sarebbe eccessivamente basso e ha ribadito che un livello compreso tra il 12 % e il 15 % sarebbe più giustificato dal momento che quella delle fibre di vetro è un’industria ad alta intensità di capitale. A suo avviso questo livello di redditività più elevato sarebbe necessario per garantire un corretto utile sul capitale investito e permettere nuovi investimenti. L’affermazione di cui sopra non è stata tuttavia suffragata da elementi di prova convincenti e si conclude pertanto che il margine di profitto del 5 % stabilito nella fase provvisoria debba essere mantenuto.
(134)
Per quanto riguarda la determinazione del livello di eliminazione del pregiudizio, come già indicato nel considerando 71, i cambiamenti di metodo che hanno riguardato il calcolo della sottoquotazione dei prezzi, ossia i) l’esclusione degli altri filati; ii) il raggruppamento dei tipi di prodotto; e iii) l’adeguamento per i costi successivi all’importazione, sono stati applicati anche al calcolo del livello di eliminazione del pregiudizio.
(135)
Per escludere gli altri filati e per tenere conto delle specificità di ciascun gruppo di prodotti (filati accoppiati in parallelo senza torsione, filati tagliati e feltri) nell’analisi del pregiudizio, la Commissione ha utilizzato le informazioni finanziarie dettagliate presentate separatamente per tipo di prodotto dai produttori dell’Unione inseriti nel campione. A tal fine sono stati impiegati i dati finanziari indicati separatamente per i principali gruppi di prodotti (filati accoppiati in parallelo senza torsione, filati tagliati e feltri) invece dei dati complessivi utilizzati nei calcoli provvisori, i quali comprendevano anche gli altri filati (cfr. il considerando 155 del regolamento provvisorio). Il calcolo che ne è derivato riflette più accuratamente la situazione del mercato e tiene conto delle definizione riveduta del prodotto come pure, per quanto possibile, delle specificità dei principali tipi di prodotto.
(136)
Le modifiche di cui sopra hanno comportato una revisione significativa dei livelli provvisori di eliminazione del pregiudizio.
2. Misure definitive
(137)
Alla luce di quanto precede si ritiene opportuno istituire misure antidumping definitive sulle importazioni del prodotto in esame in conformità dell’articolo 9 del regolamento di base.
(138)
Poiché i livelli necessari per eliminare il pregiudizio sono ora inferiori ai margini di dumping stabiliti, le misure definitive devono basarsi sul livello di eliminazione del pregiudizio.
(139)
Sulla base di quanto precede le aliquote del dazio, espresse in percentuale del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, sono le seguenti:
Produttore esportatore
Dazio antidumping proposto (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Tutte le altre società
13,8
(140)
L’aliquota del dazio antidumping indicata nel presente regolamento, e applicata a titolo individuale a una società, è stata stabilita in base alle conclusioni della presente inchiesta e rispecchia pertanto la situazione constatata durante tale inchiesta per la società in questione. Tale aliquota del dazio (a differenza del dazio per paese, applicabile a «tutte le altre società») si applica quindi esclusivamente alle importazioni di prodotti originari del paese interessato e fabbricati dalla società indicata. Le importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra società, il nome e l’indirizzo della quale non compaiano espressamente nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e saranno soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(141)
Le eventuali richieste di applicazione di tale aliquota individuale del dazio antidumping (ad esempio in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità di produzione o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione (5) corredate di tutte le informazioni utili, in particolare l’indicazione delle eventuali modifiche nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all’esportazione, collegate ad esempio a tale cambiamento della ragione sociale o ai suddetti cambiamenti a livello di entità di produzione o di vendita. Se del caso, si modificherà di conseguenza il regolamento aggiornando il riferimento alla società che beneficia di un’aliquota di dazio individuale.
(142)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, l’aliquota del dazio per paese dovrà essere applicata non soltanto ai produttori esportatori che non hanno collaborato ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l’Unione durante il PI.
3. Riscossione definitiva dei dazi provvisori
(143)
In considerazione dell’entità del margine di dumping accertato e del pregiudizio causato all’industria dell’Unione, si ritiene necessario che gli importi delle garanzie costituite a titolo di dazio antidumping provvisorio, istituito dal regolamento provvisorio, siano definitivamente riscossi in ragione dell’aliquota del dazio istituito in via definitiva. Poiché gli altri filati sono ora esclusi dalla definizione del prodotto (cfr. i considerando da 13 a 24), occorre svincolare gli importi depositati in via provvisoria sulle importazioni di altri filati. Poiché le aliquote del dazio definitivo sono inferiori a quelle del dazio provvisorio, è opportuno svincolare nella parte eccedente l’aliquota del dazio definitivo gli importi depositati in via provvisoria,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di filati tagliati (chopped strands) di fibra di vetro di lunghezza non superiore a 50 mm, di filati accoppiati in parallelo senza torsione (rovings) di fibra di vetro, esclusi i rovings di fibra di vetro che sono impregnati e rivestiti e che subiscono una perdita alla combustione superiore al 3 % (determinata secondo la norma ISO 1887) e di feltri (mats) costituiti da filamenti di fibra di vetro, ad eccezione dei feltri in lana di vetro, attualmente classificati ai codici NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 ed ex 7019 31 00 (codici TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 e 7019310099) ed originari della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sotto elencate è la seguente:
Società
Dazio antidumping (%)
Codice addizionale TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Tutte le altre società
13,8
A999
3. Salvo diversa disposizione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Sono svincolati gli importi depositati a titolo dei dazi antidumping provvisori di cui al regolamento (UE) n. 812/2010 sulle importazioni di altri filati di filamenti di fibra di vetro, esclusi gli altri filati di fibra di vetro che sono impregnati e rivestiti e subiscono una perdita alla combustione superiore al 3 % (determinata secondo la norma ISO 1887), attualmente classificati ai codici NC ex 7019 19 10 (codici TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 e 7019191079) ed originari della Repubblica popolare cinese.
2. Sono riscossi in via definitiva gli importi depositati a titolo dei dazi antidumping provvisori di cui al regolamento (UE) n. 812/2010 sulle importazioni di filati tagliati (chopped strands) di fibra di vetro di lunghezza non superiore a 50 mm, di filati accoppiati in parallelo senza torsione (rovings) di fibra di vetro, esclusi i rovings di fibra di vetro che sono impregnati e rivestiti e che subiscono una perdita alla combustione superiore al 3 % (determinata secondo la norma ISO 1887) e di feltri (mats) costituiti da filamenti di fibra di vetro, ad eccezione dei feltri in lana di vetro, attualmente classificati ai codici NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 ed ex 7019 31 00 (codici TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 e 7019310099) ed originari della Repubblica popolare cinese. Gli importi depositati sono svincolati nella parte eccedente il dazio antidumping definitivo.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno Stato membro.
Fatto a Bruxelles, addì 9 marzo 2011.