NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 574/2011
ze dne 16. června 2011,
kterým se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES, pokud jde o maximální limity dusitanů, melaminu, Ambrosia spp. a o křížovou kontaminaci určitými kokcidiostatiky a histomonostatiky, a kterým se konsolidují přílohy I a II uvedené směrnice
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 a čl. 8 odst. 2 první odrážku uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2002/32/ES zakazuje používání produktů ke krmení, ve kterých obsahy nežádoucích látek přesahují maximální limity stanovené v příloze I uvedené směrnice. U některých nežádoucích látek musí členské státy provádět šetření, aby se zjistily zdroje těchto látek, jsou-li prahy stanovené v příloze II uvedené směrnice překročeny.
(2)
Pokud jde o dusitany, bylo zjištěno, že výrobky a vedlejší výrobky z cukrovky a třtiny cukrové a z výroby škrobu za určitých podmínek obsahují úrovně dusitanů přesahující maximální limity, jež byly nedávno stanoveny v příloze I směrnice 2002/32/ES. Dále se ukázalo, že analytická metoda zjišťování dusitanů v krmivech neposkytuje vždy spolehlivé výsledky rozboru, pokud jde o výrobky a vedlejší výrobky z cukrovky a třtiny cukrové a z výroby škrobu. Vzhledem k tomu, že Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) ve svém stanovisku ze dne 25. března 2009 (2) došel k závěru, že přítomnost dusitanů v živočišných produktech nevzbuzuje žádnou příčinu k obavám, pokud jde o lidské zdraví, by se na dotčené výrobky prozatím neměly vztahovat maximální limity dusitanů v krmných surovinách, přičemž úrovně dusitanů v těchto výrobcích a vhodné analytické metody se budou dále zkoumat.
(3)
Pokud jde o melamin, EFSA přijal dne 18. března 2010 vědecké stanovisko týkající se melaminu v potravinách a krmivech (3). Ze zjištění úřadu EFSA vyplývá, že expozice melaminu může vést k tvorbě krystalů v močovém ústrojí. Tyto krystaly způsobují poškození proximálního tubulu a byly zaznamenány u zvířat a dětí v důsledku případů falšování krmiv a počáteční kojenecké výživy melaminem, jež v některých případech vedlo k úmrtí. Komise pro Codex Alimentarius stanovila maximální limity pro melamin v krmivech a potravinách (4). V zájmu ochrany zdraví zvířat a veřejného zdraví je vhodné tyto maximální limity zařadit do přílohy I směrnice 2002/32/ES, protože tyto limity jsou v souladu se závěry stanoviska EFSA. Je vhodné, aby se na některé doplňkové látky nevztahovaly maximální limity, vzhledem k tomu, že v důsledku běžného výrobního procesu nevyhnutelně obsahují vyšší hodnotu melaminu, než je maximální limit.
(4)
Pokud jde o Ambrosia spp., EFSA ve svém stanovisku ze dne 4. června 2010 (5) došel k závěru, že produkty ke krmení ptáků mohou být významným zdrojem šíření Ambrosia spp., zejména v dříve nezamořených oblastech, vzhledem k tomu, že často obsahují značné množství nezpracovaných semen Ambrosia spp. Proto je pravděpodobné, že předcházení použití produktů ke krmení ptáků kontaminovaných nezpracovanými semeny Ambrosia spp. zmírní další šíření Ambrosia spp. v Unii. Pyl Ambrosia spp. má alergenní vlastnosti, a proto je problémem veřejného zdraví. Vdechnutí pylu této rostliny může mimo jiné potíže způsobit rinokonjunktivitis a astma. Alergenní účinek pylu Ambrosia spp. byl prokázán rovněž u zvířat. Je proto vhodné omezit přítomnost semen Ambrosia spp. v krmných surovinách a krmných směsích obsahujících nedrcená zrna a semena a stanovit maximální obsah semen Ambrosia spp. v nedrcených zrnech a semenech na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni za použití správné zemědělské praxe a metod čištění.
(5)
Pokud jde o kokcidiostatika a histomonostatika, používají-li se tyto látky jako povolené doplňkové látky, může dojít k jejich přenosu z jedné výrobní šarže do další. Takový přenos může vést ke kontaminaci následně vyrobených krmiv přítomností technicky nevyhnutelných stop takových látek, tzv. nevyhnutelné křížové kontaminaci, v krmivech, v nichž nejsou kokcidiostatika a histomonostatika povolena, tzv. necílových krmivech. S přihlédnutím k uplatňování správné výrobní praxe by měly být maximální limity nevyhnutelné křížové kontaminace necílových krmiv kokcidiostatiky nebo histomonostatiky stanoveny na základě zásady co nejnižší rozumně dosažitelné úrovně. Aby mohli výrobci krmiv zvládat nevyhnutelnou křížovou kontaminaci, měla by být u krmiv pro méně vnímavé necílové druhy zvířat považována za přijatelnou křížová kontaminace ve výši přibližně 3 % povoleného maximálního obsahu, zatímco u krmiv určených pro vnímavé necílové druhy zvířat a u krmiv používaných v období před porážkou by měla být považována za přijatelnou křížová kontaminace ve výši přibližně 1 % povoleného maximálního obsahu. Křížová kontaminace ve výši 1 % by měla být rovněž považována za přijatelnou u jiných krmiv pro cílové druhy, do kterých nejsou žádná kokcidiostatika nebo histomonostatika přidávána, a v případě necílových krmiv pro „zvířata kontinuálně produkující potraviny“, jako jsou dojnice nebo nosnice, pokud byl prokázán přenos z krmiv do potravin živočišného původu. Pokud se zvířatům zkrmují krmné suroviny přímo nebo pokud se používají doplňková krmiva, nemělo by to vést k vystavení zvířat vyšší úrovni expozice kokcidiostatikům nebo histomonostatikům, než je odpovídající maximální úroveň expozice stanovená pro případ, kdy se denní dávka skládá pouze z kompletních krmiv.
(6)
Pokud jde o kokcidiostatika narasin, nikarbazin a lasalocid sodný, měla by být příloha I směrnice 2002/32/ES změněna tak, aby zohlednila nedávné změny povolení těchto látek, a nařízení Komise (ES) č. 124/2009 ze dne 10. února 2009, kterým se stanoví maximální limity pro přítomnost kokcidiostatik nebo histomonostatik v potravinách, jež je důsledkem nevyhnutelné křížové kontaminace necílových krmiv těmito látkami (6), by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(7)
Přílohy I a II směrnice 2002/32/ES již byly v minulosti mnohokrát podstatně upraveny. Proto je vhodné tyto přílohy konsolidovat. V zájmu větší jasnosti a srozumitelnosti těchto příloh je vhodné změnit jejich strukturu a sjednotit terminologii. Vzhledem k tomu, že ustanovení obsažená v přílohách se používají přímo a jsou závazná v celém rozsahu, je vhodné stanovit tyto přílohy nařízením.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a II směrnice 2002/32/ES se nahrazují zněním přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2011.
Ustanovení týkající se Ambrosia spp. se použijí ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. června 2011.
REGOLAMENTO (UE) N. 574/2011 DELLA COMMISSIONE
del 16 giugno 2011
che modifica l’allegato I della direttiva 2002/32/CE del Parlamento europeo e del Consiglio per quanto riguarda i livelli massimi di nitrito, melamina, Ambrosia spp. e carry-over di alcuni coccidiostatici e istomonostatici e che consolida gli allegati I e II
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
vista la direttiva 2002/32/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 7 maggio 2002, relativa alle sostanze indesiderabili nell’alimentazione degli animali (1), in particolare l’articolo 8, paragrafo 1, e articolo 8, paragrafo 2, primo trattino,
considerando quanto segue:
(1)
La direttiva 2002/32/CE vieta l’uso di prodotti destinati all’alimentazione degli animali che presentino un contenuto di sostanze indesiderabili superiore ai livelli massimi contemplati nell’allegato I della medesima. Per determinate sostanze indesiderabili, gli Stati membri sono tenuti ad effettuare indagini volte all’identificazione delle fonti di dette sostanze in caso di superamento delle soglie stabilite nell’allegato II della direttiva.
(2)
Per quanto riguarda il nitrito, si è riscontrato che i prodotti e i sottoprodotti della barbabietola da zucchero e della canna da zucchero e derivanti dalla produzione di amido contengono, a determinate condizioni, livelli di nitrito che superano i livelli massimi stabiliti recentemente nell’allegato I della direttiva 2002/32/CE. Si è riscontrato inoltre che il metodo di analisi per la determinazione del nitrito nei mangimi non dia sempre risultati analitici affidabili per quanto riguarda i prodotti e i sottoprodotti della barbabietola da zucchero e della canna da zucchero e della produzione dell’amido. Poiché l’Autorità europea per la sicurezza alimentare (EFSA) ha concluso nel suo parere del 25 marzo 2009 (2) che la presenza del nitrito nei prodotti animali non costituisce un rischio per la salute umana, i prodotti in questione devono essere per il momento esentati dal requisito relativo al livello massimo di nitrito nelle materie prime per mangimi finché proseguono le indagini sui livelli di nitrito in questi prodotti e sui metodi di analisi appropriati.
(3)
Per quanto riguarda la melamina, l’EFSA ha adottato il 18 marzo 2010 un parere scientifico sulla melamina negli alimenti e nei mangimi (3). I risultati dell’EFSA mostrano che l’esposizione alla melamina può dare origine alla formazione di cristalli nell’apparato urinario. Questi cristalli causano danno al tubulo prossimale e sono stati osservati negli animali e nei bambini in seguito ad incidenti, in alcuni casi letali, in cui mangimi e alimenti per lattanti sono stati adulterati con la melamina. La commissione del Codex alimentarius ha stabilito i livelli massimi di melamina nei mangimi e negli alimenti (4). È appropriato includere detti livelli massimi nell’allegato I della direttiva 2002/32/CE per proteggere la salute animale e pubblica poiché essi sono conformi alle conclusioni del parere dell’EFSA. È appropriato inoltre esentare alcuni additivi per mangimi dai livelli massimi in quanto essi contengono inevitabilmente una quantità di melamina superiore al livello massimo in seguito al normale processo di produzione.
(4)
Per quanto riguarda l’Ambrosia spp., nel suo parere del 4 giugno 2010 (5) l’EFSA ha concluso che il mangime per uccelli può causare la dispersione di Ambrosia spp. in quantità significative, soprattutto in aree precedentemente non infestate, poiché contiene spesso quantità notevoli di semi non trattati di Ambrosia spp. Misure di prevenzione circa l’utilizzo di mangime per uccelli contaminato da semi non trattati di Ambrosia spp. possono quindi ridurre l’ulteriore dispersione di Ambrosia spp. nell’Unione. L’Ambrosia spp. costituisce un problema di salute pubblica a causa delle proprietà allergeniche del suo polline. Fra l’altro, l’inalazione del polline può causare rinocongiuntivite e asma. Esistono alcuni elementi di prova dell’allergenicità degli animali al polline di Ambrosia spp. È quindi opportuno limitare la presenza di semi di Ambrosia spp. nelle materie prime per mangimi e nei mangimi composti che contengono grani e semi non macinati e stabilire un livello massimo di semi di Ambrosia spp. nei chicchi e semi non macinati secondo il principio del «livello più basso ragionevolmente conseguibile» ALARA - As Low As Reasonably Achievable mediante l’applicazione di buone pratiche agricole e tecniche di pulizia.
(5)
Per quanto riguarda i coccidiostatici e gli istomonostatici, il trasferimento da un lotto di produzione all’altro può avvenire quando queste sostanze sono utilizzate come additivi per mangimi autorizzati. Questo trasferimento può portare alla contaminazione di mangimi prodotti successivamente, a causa della presenza di tracce tecnicamente inevitabili di queste sostanze, processo che si definisce carry-over inevitabile o contaminazione crociata, in mangimi per cui i coccidiostatici e gli istomonostatici non sono autorizzati, denominati mangimi destinati a specie non bersaglio. Tenendo conto dell’applicazione di adeguate pratiche di fabbricazione, occorre stabilire i tenori massimi di coccidiostatici o istomonostatici presenti, per effetto di carry-over inevitabile, in mangimi destinati a specie non bersaglio sulla base del principio del «livello più basso ragionevolmente conseguibile» o ALARA - As Low As Reasonably Achievable. Al fine di permettere ai produttori di mangimi di tenere sotto controllo il carry-over inevitabile, per i mangimi destinati a specie animali non bersaglio meno sensibili è accettabile un tasso di trasferimento del 3 % circa del tenore massimo autorizzato, mentre per i mangimi destinati a specie animali non bersaglio sensibili e i mangimi somministrati nel periodo che precede la macellazione, è accettabile un tasso dell’1 % circa. Un tasso di carry-over dell’1 % è inoltre accettabile per la contaminazione crociata di altri tipi di mangime destinati a specie bersaglio ai quali non siano aggiunti coccidiostatici o istomonostatici, nonché per mangimi destinati a specie non bersaglio «da produzione alimentare continua», quali le mucche da latte o le galline ovaiole, qualora esistano elementi di prova del trasferimento di tali sostanze dai mangimi agli alimenti di origine animale. La somministrazione diretta agli animali di materie prime per mangimi o l’impiego di mangimi complementari non devono determinare un’esposizione dell’animale a livelli di coccidiostatici o istomonostatici superiori ai corrispondenti livelli massimi di esposizione applicabili nel caso di impiego esclusivo di mangimi completi in una razione giornaliera.
(6)
Per quanto riguarda i coccidiostatici narasina, nicarbazina e lasalocid sodico, occorre modificare l’allegato I della direttiva 2002/32/CE tenendo conto delle modifiche recenti delle autorizzazioni di queste sostanze e quindi occorre modificare anche il regolamento (CE) n. 124/2009 della Commissione, del 10 febbraio 2009, che fissa i tenori massimi di coccidiostatici o istomonostatici presenti negli alimenti in conseguenza del carry-over inevitabile di tali sostanze in mangimi destinati a specie non bersaglio (6).
(7)
In passato gli allegati I e II della direttiva 2002/32/CE sono stati oggetto di frequenti e sostanziali adeguamenti. Occorre pertanto consolidare questi allegati. Per migliorare la chiarezza e la leggibilità dei suddetti allegati è opportuno riorganizzarne la struttura e armonizzare la terminologia. Poiché le disposizioni contenute negli allegati hanno un’applicazione diretta e sono vincolanti in tutti i loro elementi è opportuno istituire gli allegati con un regolamento.
(8)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali e ad esse non si sono opposti né il Parlamento europeo né il Consiglio,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Gli allegati I e II della direttiva 2002/32/CE sono sostituiti dall’allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o luglio 2011.
Le disposizioni relative all’Ambrosia spp. si applicano a decorrere dal 1o gennaio 2012.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 16 giugno 2011.