PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 492/2010 DEL CONSIGLIO
del 3 giugno 2010
che, in seguito a un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009, istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di ciclamato di sodio originario della Repubblica popolare cinese e dell’Indonesia
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 9 e l’articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. MISURE IN VIGORE
(1)
Con il regolamento (CE) n. 435/2004 (2) il Consiglio, in seguito ad un’inchiesta antidumping («l’inchiesta iniziale»), ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di ciclamato di sodio originario della Repubblica popolare cinese («Cina») e dell’Indonesia (congiuntamente «i paesi interessati»).
2. PRESENTE INCHIESTA
2.1. DOMANDA DI RIESAME
(2)
L’11 dicembre 2008 la società Productos Aditivos SA, l’unico produttore di ciclamato di sodio dell’Unione, ha presentato una domanda di riesame in previsione della scadenza.
(3)
La domanda è stata motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe implicato il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio arrecato all’industria dell’Unione.
2.2. APERTURA
(4)
Avendo stabilito, previa consultazione del comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per giustificare l’avvio di un riesame in previsione della scadenza, la Commissione ha aperto un’inchiesta ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base mediante un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (3) il 10 marzo 2009 («l’avviso di apertura»).
2.3. PERIODO DELL’INCHIESTA
(5)
L’inchiesta in merito alla probabilità della reiterazione del dumping e del pregiudizio ha riguardato il periodo dal 1o gennaio 2008 al 31 dicembre 2008 («periodo dell’inchiesta di riesame», oppure «PIR»). L’analisi delle tendenze pertinenti per la valutare la probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo dal 1o gennaio 2005 alla fine del PIR («periodo considerato»).
3. PARTI INTERESSATE DALLA PRESENTE INCHIESTA
(6)
La Commissione ha notificato l’apertura del riesame in previsione della scadenza al produttore dell’Unione che ha presentato la domanda, agli importatori, fornitori e utilizzatori noti dell’Unione, ai produttori esportatori noti in Cina e in Indonesia nonché alle autorità dei paesi interessati.
(7)
Alle parti interessate è stata data la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite entro i termini fissati nell’avviso di apertura, ma nessuna delle parti si è manifestata alla Commissione.
(8)
La Commissione ha inviato questionari a tutti i produttori esportatori noti in Cina e in Indonesia. Due società della Cina, entrambe appartenenti al gruppo Rainbow Rich Industrial Ltd, con sede a Hong Kong, e due società dell’Indonesia hanno manifestato l’intenzione di collaborare e hanno risposto al questionario sul dumping.
(9)
Altri due produttori cinesi, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited e Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, si sono manifestati. L’inchiesta iniziale aveva rilevato che tali società non stavano praticando dumping sul mercato dell’Unione. Di conseguenza le due società Fang Da Food Additive (Shenzhen) e Fang Da Food Additive (Yan Quan) non sono soggette al presente riesame in previsione della scadenza.
4. VERIFICA DELLE INFORMAZIONI RICEVUTE
(10)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare il persistere o la probabilità di reiterazione del dumping e del pregiudizio nonché l’interesse dell’Unione. Si è inoltre proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti società.
4.1.
PRODUTTORI ESPORTATORI DELLA REPUBBLICA POPOLARE CINESE:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing,
-
e la società collegata Rainbow Rich Industrial Ltd (Hong Kong).
4.2.
PRODUTTORI ESPORTATORI IN INDONESIA:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PRODUTTORE DELL’UNIONE:
-
Productos Aditivos SA, Spagna.
4.4.
IMPORTATORI/OPERATORI COMMERCIALI NON COLLEGATI:
-
Beneo Palatinit GmbH, Germania.
4.5.
UTILIZZATORE:
-
Schweppes International Ltd, Paesi Bassi.
5. COMUNICAZIONE DELLE INFORMAZIONI
(11)
Tutte le parti sono state informate degli elementi e delle considerazioni principali in base ai quali si intende raccomandare l’istituzione di dazi antidumping sulle importazioni di ciclamato di sodio originario della Cina e dell’Indonesia.
(12)
Conformemente a quanto disposto dal regolamento di base, alle parti è stato concesso un periodo entro il quale presentare le loro osservazioni dopo la comunicazione delle suddette informazioni.
(13)
Le osservazioni comunicate oralmente e per iscritto dalle parti sono state esaminate e, ove opportuno, le conclusioni definitive sono state debitamente modificate.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. PRODOTTO IN ESAME
(14)
Il prodotto in esame nell’ambito del presente riesame è lo stesso dell’inchiesta iniziale, ovvero ciclamato di sodio («CS») originario della Cina e dell’Indonesia («il prodotto in esame»), attualmente classificabile al codice NC ex 2929 90 00.
(15)
Come stabilito dall’inchiesta iniziale e confermato dall’attuale riesame, il ciclamato di sodio è un prodotto di base utilizzato come additivo alimentare, il cui uso è consentito nell’Unione europea e in molti altri paesi quale dolcificante per alimenti e bevande dietetici ipocalorici. Viene largamente impiegato come additivo dall’industria alimentare, come pure dai produttori di dolcificanti (o edulcoranti) ipocalorici e dietetici «da tavola». Piccole quantità di prodotto vengono inoltre utilizzate nell’industria farmaceutica.
2. PRODOTTO SIMILE
(16)
Come nell’inchiesta iniziale, è risultato che il prodotto in esame fabbricato in Cina e in Indonesia e venduto all’Unione è identico per quanto concerne le caratteristiche fisiche e chimiche e gli usi al prodotto fabbricato e venduto dal denunziante sul mercato dell’Unione, nonché a quello fabbricato e venduto sul mercato interno dell’Indonesia, paese scelto come paese di riferimento per stabilire il valore normale per quanto riguarda la Cina.
(17)
Tali prodotti sono perciò tutti considerati prodotti simili a norma dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. OSSERVAZIONI PRELIMINARI
(18)
Conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se erano in atto pratiche di dumping e, in caso affermativo, se la scadenza delle misure possa comportare o no il rischio del persistere o della reiterazione del dumping. Si ricorda che, nel contesto delle inchieste di cui al detto articolo, non si riesamina la concessione del trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato («TEM»).
(19)
Ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 9, del regolamento di base, è stata usata la stessa metodologia generale dell’inchiesta iniziale, a condizione che le circostanze non fossero cambiate. Per accertare la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping, conformemente alla prassi consueta si è proceduto al campionamento di transazioni prendendo in considerazione dati relativi a quattro mesi, ognuno dei quali era l’ultimo di un trimestre, del PIR. Il risultato è stato verificato anche analizzando altre transazioni. Nessun operatore ha contestato tale approccio.
(20)
Dai dati di Eurostat è risultato che, durante il PIR, sono state importate nell’Unione da 3 000 a 5 000 tonnellate del prodotto in esame. Più del 90 % di tale quantitativo proveniva dalla Cina e il resto dall’Indonesia. Non sono state praticamente registrate importazioni da altri paesi.
2. IMPORTAZIONI OGGETTO DI DUMPING DURANTE IL PERIODO DELL’INCHIESTA
2.1. REPUBBLICA POPOLARE CINESE
2.1.1. Paese di riferimento
(21)
Ad eccezione delle società alle quali è stato concesso il TEM durante l’inchiesta iniziale, il valore normale per la Cina è stato stabilito in applicazione dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
(22)
Durante l’inchiesta precedente l’Indonesia è stata scelta come paese ad economia di mercato appropriato ai fini della determinazione del valore normale nei confronti della Cina.
(23)
Questa scelta è stata proposta dalla Commissione nell’avviso di apertura e nessuna delle parti interessate vi si è opposta entro la scadenza.
(24)
I prezzi in Indonesia sono stati considerati un sostituto ragionevole dei prezzi in Cina, dato che l’Indonesia ha un mercato interno competitivo, con importazioni in aumento dalla Cina e sul quale operano almeno sei produttori. Risulta inoltre che il prodotto in esame viene fabbricato solo nell’Unione, in Cina e in Indonesia. Nell’inchiesta attuale non sono state presentate prove del contrario.
(25)
Di conseguenza l’Indonesia è stata scelta quale paese di riferimento ad economia di mercato ai fini del presente riesame.
2.1.2. Produttori esportatori cinesi che hanno collaborato
2.1.2.1. Osservazioni preliminari
(26)
Come indicato nel considerando 8, due produttori appartenenti allo stesso gruppo avente sede a Hong Kong, «Rainbow Rich Industries», hanno collaborato all’attuale riesame. Essi hanno effettuato più della metà delle esportazioni verso l’Unione durante il PIR. Senza prendere in considerazione i volumi della produzione e delle vendite delle società non oggetto del procedimento, i produttori che hanno collaborato rappresentano oltre tre quarti della produzione cinese e quasi la metà delle sue capacità. La rappresentatività in termini di esportazioni verso l’Unione era quindi superiore all’80 %. Considerato il livello di collaborazione, le informazioni dettagliate ottenute dagli esportatori che hanno collaborato sono state impiegate per valutare la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping pregiudizievole da parte della Cina.
(27)
Una delle società che hanno collaborato, Golden Time Enterprises (Shenzhen), ha esportato notevoli quantitativi verso l’Unione durante il PIR, mentre la società sorella, Jintian Enterprises (Nanjing), non ha esportato verso l’UE dall’istituzione delle misure. Le informazioni raccolte durante il sopralluogo presso la società che non ha esportato, Jintian Enterprises (Nanjing) hanno comunque consentito di apprendere maggiori dettagli relativi al mercato interno cinese, sul quale la società detiene una cospicua quota, nonché alle capacità installate.
(28)
Durante l’inchiesta una società cinese ha asserito che i maggiori produttori nazionali si incontravano regolarmente per fissare un prezzo di riferimento per il mercato interno cinese. Vista la posizione dominante di tali produttori, quest’accordo riesce a tenere relativamente alti i prezzi sul mercato nazionale cinese.
2.1.2.2. Valore normale
(29)
Il valore normale per la Golden Time Enterprises (Shenzhen) è stato calcolato come media ponderata del prezzo di tutte le vendite nazionali effettuate durante il PIR, pagato o pagabile da acquirenti indipendenti, del tipo in questione.
2.1.2.3. Prezzo all’esportazione
(30)
Il prezzo all’esportazione verso l’Unione della società Golden Time Enterprises (Shenzhen) era quello effettivamente pagato o pagabile per il prodotto venduto all’esportazione all’UE, debitamente adeguato.
2.1.2.4. Confronto tra i prezzi
(31)
La media ponderata del valore normale è stata confrontata alla media ponderata del prezzo all’esportazione per ciascun tipo di prodotto in esame, a livello franco fabbrica e nella stessa fase commerciale. In conformità dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base e al fine di garantire un confronto equo, si è tenuto conto delle differenze tra i fattori che, secondo quanto viene affermato e dimostrato, influiscono sui prezzi e sulla loro comparabilità. Sono stati effettuati adeguamenti per i costi relativi a trasporto marittimo e interno, assicurazione, credito, movimentazione e imballaggio.
2.1.2.5. Margine di dumping
(32)
In conformità dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato per ciascun tipo di prodotto in base a un confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata dei prezzi all’esportazione, allo stesso stadio commerciale. Questo confronto ha dimostrato l’esistenza del dumping durante il PIR, a un livello superiore rispetto a quello stabilito nell’inchiesta iniziale. Il margine medio ponderato di dumping espresso come percentuale del valore cif alla frontiera dell’Unione era superiore al 30 % per la Golden Time Enterprises.
2.1.3. Altri produttori esportatori cinesi
2.1.3.1. Osservazioni preliminari
(33)
Le altre importazioni dalla Cina hanno costituito meno del 5 % del consumo dell’Unione.
(34)
La Commissione ha basato le sue conclusioni relative agli altri produttori esportatori cinesi sui dati raccolti durante l’inchiesta e sulle statistiche ufficiali di Eurostat.
2.1.3.2. Valore normale
(35)
Il valore normale per gli esportatori cinesi che non hanno collaborato è stato stabilito come media ponderata dei prezzi delle vendite sul mercato nazionale ad acquirenti indipendenti effettuate dai produttori indonesiani che hanno collaborato.
2.1.3.3. Prezzo all’esportazione
(36)
Il prezzo all’esportazione per gli esportatori cinesi che non hanno collaborato è stato determinato pertanto sulla base dei dati disponibili in conformità dell’articolo 18 del regolamento di base. In mancanza di altre informazioni più attendibili, si è fatto riferimento al prezzo medio all’importazione cif frontiera dell’Unione ottenuto dalle statistiche sulle importazioni di Eurostat relative al PIR.
2.1.3.4. Confronto tra i prezzi
(37)
La media ponderata del prezzo all’esportazione per gli altri esportatori cinesi è stata confrontata alla media ponderata del valore normale per i produttori indonesiani verificati, a livello franco fabbrica e nella stessa fase commerciale.
(38)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, è stato tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. A tale riguardo, sono stati effettuati alcuni adeguamenti per i costi relativi al trasporto marittimo ed interno, all’assicurazione, alla movimentazione e all’imballaggio. In assenza di informazioni più attendibili, gli adeguamenti sono stati fondati su costi verificati dell’esportatore cinese che ha collaborato.
2.1.3.5. Margine di dumping
(39)
Il margine di dumping è stato calcolato come importo del quale il valore normale, calcolato secondo il considerando 35, eccedeva il prezzo all’esportazione, come stabilito dal considerando 36. I risultati così ottenuti indicano chiaramente una prosecuzione delle pratiche di dumping nel periodo di validità delle misure, con un margine di dumping superiore al 5 %.
2.1.4. Conclusioni sul dumping da parte della Cina
(40)
In considerazione di quanto appena esposto, si conclude che la Cina ha continuato a praticare dumping durante il periodo di applicazione delle misure.
2.2. INDONESIA
2.2.1. Osservazioni preliminari
(41)
Come indicato nel considerando 8, alla presente inchiesta hanno collaborato due produttori, PT Golden Sari e PT Tunggak Waru Semi. La loro rappresentatività in termini di esportazioni verso l’Unione era compresa tra il 40 % ed il 60 % durante il PIR (4).
(42)
Dai dati rilevati dalla Commissione è risultato che in Indonesia vi sono almeno quattro altri produttori del prodotto in esame. Secondo tali dati, i produttori che hanno collaborato rappresentavano circa un terzo della produzione totale e delle capacità totali in Indonesia. Di conseguenza il livello di collaborazione dell’Indonesia al presente riesame è stato basso.
(43)
In considerazione di quanto appena esposto e in conformità dell’articolo 18 del regolamento di base, le informazioni sui prezzi per il mercato nazionale, sui prezzi all’esportazione verso altri paesi, sulla produzione e sulle capacità in Indonesia per i produttori esportatori che non hanno collaborato sono state basate sui migliori dati disponibili, compresi quelli della denuncia e delle informazioni pubblicate. Le autorità indonesiane responsabili sono state informate dell’applicazione dell’articolo 18 e dei relativi motivi. Le autorità indonesiane non hanno presentato osservazioni al riguardo.
(44)
Tra i due collaboratori solo uno, PT Golden Sari, ha esportato verso l’Unione durante il PIR. Per la società PT Tunggak Waru Semi non è stato possibile stabilire un margine di dumping, dato che non ha esportato verso l’Unione durante il PIR; i suoi dati sono comunque stati impiegati per ottenere informazioni riguardanti, tra l’altro, la produzione, le capacità e le esportazioni verso mercati terzi, che consentono di ottenere una visione più dettagliata dei mercati nazionale e dell’esportazione indonesiani.
2.2.2. Produttori esportatori indonesiani che hanno collaborato
2.2.2.1. Valore normale
(45)
Il valore normale per la PT Golden Sari è stato calcolato come media ponderata del prezzo di tutte le vendite nazionali effettuate durante il PIR, pagato o pagabile da acquirenti indipendenti, del tipo in questione.
2.2.2.2. Prezzo all’esportazione
(46)
Il prezzo all’esportazione per la società PT Golden Sari è stato calcolato sulla base dei prezzi all’esportazione effettivamente pagati o pagabili durante il PIR da acquirenti indipendenti nell’Unione.
2.2.2.3. Confronto tra i prezzi
(47)
La media ponderata del valore normale è stata confrontata alla media ponderata del prezzo all’esportazione verso l’Unione del prodotto in esame, a livello franco fabbrica e nella stessa fase commerciale.
(48)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, è stato tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. A tale riguardo, sono stati effettuati alcuni adeguamenti per i costi relativi al trasporto internazionale, all’assicurazione, al trasporto interno, all’imballaggio e al credito.
2.2.2.4. Margine di dumping
(49)
Dal confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione è risultato che la società PT Golden Sari non ha effettuato dumping durante il PIR.
2.2.3. Altri produttori esportatori indonesiani
2.2.3.1. Osservazioni preliminari
(50)
Come indicato al considerando 43, visto il basso livello di collaborazione per l’Indonesia, il margine di dumping degli esportatori che non hanno collaborato è stato fissato in conformità dell’articolo 18 del regolamento di base, ovvero sulla base dei dati disponibili.
2.2.3.2. Valore normale
(51)
Il valore normale è stato calcolato quale media ponderata del valore normale calcolato per i due produttori che hanno collaborato.
2.2.3.3. Prezzo all’esportazione
(52)
In mancanza di altre informazioni più attendibili, il prezzo all’esportazione per gli esportatori indonesiani che non hanno collaborato è stato determinato sulla base del prezzo medio all’importazione cif frontiera dell’Unione ottenuto dalle statistiche sulle importazioni di Eurostat relative al PIR.
2.2.3.4. Confronto tra i prezzi
(53)
La media ponderata del prezzo all’esportazione verso l’Unione così ottenuta è stata confrontata a livello franco fabbrica alla media ponderata del valore normale individuato per i produttori indonesiani che hanno collaborato.
(54)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, è stato tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. A tale riguardo, sono stati effettuati alcuni adeguamenti per i costi relativi al trasporto internazionale, all’assicurazione, al trasporto interno, alla movimentazione, all’imballaggio e al credito.
2.2.3.5. Margine di dumping
(55)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione come appena indicato, ha dimostrato l’esistenza di pratiche di dumping. Il margine di dumping rilevato, come percentuale del prezzo d’importazione cif frontiera dell’Unione, è stato dell’ordine del 30 %.
2.2.4. Conclusioni sul dumping da parte dell’Indonesia
(56)
In considerazione di quanto appena esposto, si conclude che una cospicua parte dei produttori indonesiani ha continuato a praticare dumping durante il periodo di applicazione delle misure.
3. ANDAMENTO DELLE IMPORTAZIONI IN CASO DI ABROGAZIONE DELLE MISURE
(57)
Secondo quanto disposto dall’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato valutato il rischio della reiterazione del dumping a seguito dell’eventuale scadenza delle misure in vigore nei confronti delle importazioni dalla Cina e dal’Indonesia.
(58)
Per valutare la probabilità della reiterazione del dumping qualora le misure venissero abrogate, la Commissione ha esaminato le informazioni disponibili sulla situazione relativa agli esportatori e sulle condizioni del mercato. L’analisi si è basata prevalentemente sulle informazioni fornite nel questionario dai produttori che hanno collaborato, verificate durante i sopralluoghi. Si è fatto ricorso anche ad altre fonti d’informazione, quali le statistiche sulle importazioni di Eurostat e le statistiche ufficiali sulle esportazioni e sui mercati dei paesi in questione.
3.1. CINA
3.1.1. Osservazioni preliminari
(59)
Come ricordato nel considerando 26, i produttori esportatori che hanno collaborato rappresentavano oltre tre quarti della produzione cinese durante il PIR. Poiché il livello di collaborazione è elevato, si è deciso di ottenere informazioni attendibili sulle esportazioni del prodotto in questione verso l’Unione durante il PIR direttamente dal produttore esportatore. In termini più generali, i dati riguardanti il mercato nazionale cinese sono stati ottenuti da entrambi i produttori verificati.
(60)
Si ricorda che dall’inchiesta è risultato che le società cinesi oggetto del presente riesame hanno continuato a praticare dumping ad un livello notevolmente più elevato rispetto a quello stabilito durante l’inchiesta iniziale.
3.1.2. Capacità inutilizzate e scorte
(61)
Secondo i dati rilevati dalla Commissione durante l’inchiesta, le capacità di produzione liberamente disponibili delle società oggetto del presente riesame in Cina superano di varie volte le dimensioni del mercato dell’Unione. Dall’inchiesta è risultato che il consumo interno in Cina non è in grado di assorbire tali capacità eccedentarie.
(62)
Un produttore cinese ha sostenuto di avere l’intenzione di ridurre notevolmente le sue capacità di produzione dopo il PIR, senza però fornire prove concrete al riguardo. Anche se questo dovesse in teoria condurre ad una diminuzione delle capacità in Cina, si creerebbe comunque un incentivo per gli altri produttori cinesi ad aumentare l’utilizzo delle loro capacità disponibili e non utilizzate per colmare lo spazio venutosi a creare nell’ambito delle esportazioni.
(63)
Inoltre, la capacità dei mercati di altri paesi terzi di assorbire notevoli ulteriori quantitativi di importazioni cinesi è limitata. Innanzitutto, vari grandi paesi non importano il prodotto in esame per motivi normativi (tra l’altro gli Stati Uniti, l’India, il Giappone, il Messico, la Corea del Sud, tutti gli Stati del Medio Oriente). Inoltre, secondo le informazioni rilevate durante l’inchiesta, gli altri mercati quantificabili per il ciclamato di sodio (America del Sud, Africa del Sud e Asia) non dovrebbero crescere in modo significativo nei prossimi anni. Di conseguenza il mercato dell’Unione resterebbe uno dei principali mercati sui cui smaltire il prodotto, un mercato interessante non solo per le sue dimensioni, ma anche perché dotato di canali di distribuzione noti e consolidati per l’importazione del prodotto.
(64)
Infine si è verificato se le capacità eccedentarie potessero essere incanalate verso la fabbricazione di altri prodotti all’interno delle società in questione. Questo sarebbe comunque improbabile dato che i produttori verificati non fabbricano nessun altro prodotto in quantità significative e non vi sono dati che indicano che altri produttori cinesi di ciclamato di sodio possano facilmente passare ad altri prodotti.
(65)
Tenendo presente quanto esposto finora, è probabile che la Cina continui ad esportare forti quantitativi del prodotto in esame verso l’Unione, qualora le misure venissero abrogate.
3.1.3. Relazione tra i prezzi nell’Unione e i prezzi sul mercato interno cinese
(66)
La Commissione ha constatato che le grandi importazioni dalla Cina verso l’Unione venivano effettuate a prezzi inferiori a quelli praticati sul mercato interno cinese. I prezzi di vendita di tali importazioni, considerato il loro livello e la quota di mercato delle importazioni cinesi in dumping, devono essere considerati prezzo di riferimento nell’Unione: altri esportatori cinesi interessati ad ampie quote di mercato molto probabilmente si allineerebbero a loro volta a tali prezzi bassi, effettuando quindi dumping.
3.1.4. Relazione tra i prezzi all’esportazione verso i paesi terzi e i prezzi sul mercato interno cinese
(67)
La Commissione ha confrontato i prezzi verificati cinesi per l’esportazione verso paesi terzi con i prezzi verificati cinesi per il mercato interno, per esaminare ulteriormente la politica dei prezzi che gli esportatori cinesi adotterebbero qualora venissero abrogate le misure.
(68)
Dal confronto è risultato che i prezzi per l’esportazione verso i paesi terzi erano notevolmente inferiori a quelli praticati sul mercato interno e in linea con i prezzi delle esportazioni verso l’UE, secondo un modello di dumping che risulta quindi strutturale per la Cina in tale settore.
3.1.5. Relazione tra i prezzi all’esportazione verso paesi terzi e i prezzi nell’Unione
(69)
La Commissione ha confrontato i prezzi cinesi per l’esportazione verso paesi terzi con i prezzi prevalenti nell’Unione, in modo da stabilire se vi fossero incentivi a spostare le esportazioni verso l’Unione qualora venissero abrogate le misure.
(70)
I prezzi cinesi all’esportazione verso paesi terzi sono stati in genere conformi al livello dei prezzi nell’Unione. Questo conferma l’improbabilità che gli esportatori cinesi spostino le loro esportazioni dal mercato dell’UE verso altri mercati.
3.1.6. Conclusioni sulla Cina
(71)
Dalla valutazione delle informazioni finora esposte è risultato che gli esportatori oggetto del riesame hanno continuato ad esportare volumi molto significativi del prodotto in esame verso l’Unione, a prezzi di dumping. Le esportazioni cinesi verso altri paesi terzi vengono anch’esse effettuate a prezzi di dumping, secondo un modello strutturale di pratica di dumping. I prezzi praticati sul mercato interno cinese sono elevati e non vi sono segnali di diminuzione nel prossimo futuro. Considerate le ampie capacità inutilizzate disponibili degli esportatori cinesi, la mancanza di altri mercati su cui smaltirle e l’attrattività del mercato dell’UE, i produttori esportatori cinesi sono incentivati a dirigere volumi anche ancora più consistenti a prezzi di dumping verso il mercato dell’Unione, qualora le misure venissero abrogate.
(72)
In considerazione dei dati e delle informazioni finora presentati, si conclude che il dumping da parte della Cina probabilmente verrebbe continuato o reiterato se si omettesse di prorogare le misure.
3.2. INDONESIA
3.2.1. Osservazioni preliminari
(73)
Come spiegato nel considerando 42, i produttori che hanno collaborato costituivano una minoranza della produzione e della capacità indonesiana e pertanto è stato applicato l’articolo 18.
(74)
Si ricorda inoltre che, secondo i risultati dell’inchiesta, il dumping da parte dell’Indonesia è continuato durante il PIR per i produttori che non hanno collaborato.
3.2.2. Capacità inutilizzate e scorte
(75)
Durante il riesame è stato accertato che le capacità totali disponibili in Indonesia sono superiori ai tre quarti del mercato dell’Unione. Anche se l’esportatore che ha collaborato venisse escluso, le restanti capacità inutilizzate corrisponderebbero quasi alla metà del mercato dell’Unione. Dalle statistiche ufficiali indonesiane risulta che i produttori indonesiani hanno perso quote di mercato sia sul mercato nazionale che su quello internazionale a causa dell’aggressiva politica dei prezzi dei competitori cinesi. Di conseguenza è probabile che le capacità inutilizzate dell’Indonesia crescano ulteriormente nel prossimo futuro.
(76)
Si è esaminato se le capacità disponibili totali in Indonesia potessero essere assorbite da vendite a paesi terzi ma, secondo le conclusioni del considerando 63, non si prevede che i mercati dei paesi terzi assorbano in modo significativo le capacità eccedentarie presenti. Si è esaminato anche se le capacità eccedentarie potessero essere assorbite da vendite sul mercato interno. Come già affermato, secondo i dati ufficiali dell’Indonesia la quota di mercato dei produttori indonesiani sul mercato nazionale sta diminuendo a causa della pressione esercitata dalle importazioni cinesi. Infine è stata presa in considerazione la possibilità di passare alla fabbricazione di altri prodotti simili; per lo stesso motivo illustrato nel considerando 64, è improbabile che le capacità eccedentarie possano essere impiegate in tal modo.
(77)
Concludendo, le grandi e crescenti capacità disponibili in Indonesia verrebbero dirette in grande misura verso l’Unione, qualora le misure venissero abrogate.
3.2.3. Relazione tra i prezzi nell’Unione e i prezzi sul mercato interno indonesiano
(78)
I prezzi sul mercato interno indonesiano sono più elevati dei prezzi sul mercato dell’Unione, nonostante la crescente pressione esercitata dalle esportazioni cinesi sul mercato indonesiano. Considerati i bassi livelli di prezzo delle importazioni cinesi verso l’Unione per il prodotto in esame, piuttosto omogeneo, essi fungerebbero da prezzi di riferimento ai quali gli esportatori indonesiani molto probabilmente si allineerebbero, praticando anch’essi dumping, qualora le misure non venissero prorogate. Questa considerazione è valida sia per gli esportatori che hanno collaborato, sia per gli altri.
(79)
Se le misure venissero prorogate per la Cina, ma non per l’Indonesia, il mercato dell’Unione diventerebbe ancora più attraente per i produttori indonesiani, per quanto riguarda i prezzi. Infatti, in assenza di dazi antidumping, essi potrebbero aumentare i loro prezzi per trarre vantaggio dal dazio antidumping che gli esportatori cinesi continuerebbero a dover pagare. Va inoltre aggiunto che, nella situazione simile per quanto riguarda i livelli dei prezzi e le differenze di prezzo delle esportazioni cinesi e indonesiane accertata dall’inchiesta iniziale, l’Indonesia aveva esportato notevoli quantitativi verso l’UE.
(80)
Infine va anche osservato che le esportazioni indonesiane verso l’UE sono notevolmente diminuite dall’istituzione delle misure, a conferma quindi della conclusione che gli esportatori indonesiani non sono in grado o non sono disposti a vendere quantitativi significativi sul mercato dell’UE a prezzi non di dumping.
3.2.4. Relazione tra i prezzi all’esportazione verso i paesi terzi e i prezzi sul mercato interno indonesiano
(81)
Per quanto riguarda i produttori esportatori che hanno collaborato, i loro prezzi verificati all’esportazione verso i paesi terzi si sono rivelati più elevati rispetto ai prezzi praticati sul mercato interno indonesiano.
(82)
Per quanto concerne gli esportatori che non hanno collaborato, non è stato possibile ottenere dati individuali durante l’inchiesta. Le statistiche ufficiali indonesiane disponibili sui prezzi medi all’esportazione di tutte le esportazioni indonesiane risultano inaccurate in termini assoluti, perché sovrastimano i prezzi all’esportazione in modo molto significativo. Ciononostante, dalle stesse statistiche si può dedurre che i prezzi all’esportazione verso i paesi terzi sono più bassi dei prezzi all’esportazione verso l’Unione. Questo significherebbe che almeno una parte significativa delle esportazioni indonesiane verso paesi terzi viene effettuata a prezzi di dumping. In ogni caso, le statistiche indonesiane sulle esportazioni indicano una decisa diminuzione dei volumi esportati, sottolineando che, ai livelli di prezzo attuali, gli esportatori indonesiani soffrono della concorrenza cinese.
3.2.5. Relazione tra i prezzi all’esportazione verso paesi terzi e i prezzi nell’Unione
(83)
Per il produttore che ha collaborato, i prezzi all’esportazione verso paesi terzi sono risultati generalmente superiori ai prezzi nell’Unione. Tuttavia, per quanto riguarda gli altri produttori indonesiani, le statistiche ufficiali indonesiane disponibili presentano una situazione opposta. Questo significa che una buona parte degli esportatori indonesiani pratica dumping anche quando esporta verso i paesi terzi.
(84)
Il divario tra i prezzi all’esportazione verso l’Unione e i prezzi all’esportazione verso il resto del mondo sottolinea l’incentivo degli esportatori indonesiani a orientare le esportazioni verso l’Unione. L’incentivo risulterebbe ancora maggiore se le misure nei confronti della Cina non venissero prorogate.
3.2.6. Conclusioni sull’Indonesia
(85)
Dalla valutazione degli elementi finora presentati risulta che le esportazioni indonesiane sono state effettuate in ampia misura a prezzi di dumping verso l’Unione e verso paesi terzi, evidenziando quindi un modello strutturale di pratica del dumping. Considerate le ampie capacità inutilizzate disponibili degli esportatori indonesiani, la mancanza di altri mercati su cui smaltirle e l’attrattività del mercato dell’UE, i produttori esportatori indonesiani sono incentivati a dirigere volumi consistenti a prezzi di dumping verso il mercato dell’Unione, qualora le misure venissero abrogate.
(86)
In considerazione dei dati e delle informazioni finora presentati, si conclude che il dumping da parte dell’Indonesia probabilmente verrebbe continuato o reiterato se si omettesse di prorogare le misure.
4. OSSERVAZIONI SUCCESSIVE ALLA COMUNICAZIONE DELLE CONCLUSIONI
(87)
Le autorità indonesiane non hanno reagito entro la scadenza indicata alla notifica relativa all’eventuale applicazione dell’articolo 18 ai produttori che non hanno collaborato. Tuttavia, in seguito alla comunicazione delle conclusioni, le autorità indonesiane ed uno dei produttori indonesiani che hanno collaborato hanno sostenuto che i due produttori indonesiani che hanno collaborato rappresentano un segmento considerevole dell’industria indonesiana. Le parti hanno affermato che, di conseguenza, il livello di collaborazione dell’Indonesia deve essere considerato significativo e l’articolo 18 non va applicato. Inoltre le suddette parti hanno dichiarato che, poiché numerosi produttori indonesiani non hanno esportato verso l’Unione durante il PIR, non sono in grado di collaborare. Infine è stato sostenuto che, poiché uno dei produttori che hanno collaborato rappresenta una parte molto ampia delle esportazioni indonesiane, deve essere considerato rappresentativo ed il fatto che, per tale società, non sia stato constatato dumping, dovrebbe indurre la mancata proroga delle misure per l’Indonesia.
(88)
È opportuno chiarire che l’articolo 18 non è stato applicato ai produttori che hanno collaborato, i cui dati sono stati interamente presi in considerazione durante l’inchiesta. Per quanto riguarda l’applicazione dell’articolo 18 agli altri produttori indonesiani, in mancanza di informazioni da parte loro, i servizi della Commissione non hanno altra scelta se non quella di basarsi sulle migliori informazioni disponibili. Va ricordato che, per valutare la probabilità del persistere e/o della reiterazione del dumping nei riesami in previsione della scadenza, i servizi della Commissione devono anche esaminare elementi riguardanti la situazione di tutta l’industria del paese esportatore, quali capacità, produzione e prezzi a livello nazionale nonché esportazioni verso paesi terzi.
(89)
Dato che i produttori indonesiani che non hanno collaborato rappresentano un’ampia parte dell’industria indonesiana in termini di esportazioni verso l’Unione nonché in termini di produzione ed esportazioni verso paesi terzi, la Commissione conferma l’applicazione dell’articolo 18 per quanto riguarda i produttori indonesiani che non hanno collaborato, come indicato nel considerando 43.
(90)
Per quanto riguarda la domanda di abrogazione delle misure nei confronti delle esportazioni indonesiane, va osservato che le autorità dell’Indonesia non hanno fornito informazioni che possano modificare le conclusioni della Commissione in merito alla rappresentatività dell’esportatore che ha collaborato, che si situa tra il 40 % ed il 60 % delle esportazioni totali indonesiane durante il PIR, come indicato nel considerando 41. Per tale motivo l’esportatore che ha collaborato e che non ha effettuato dumping non ha potuto essere considerato rappresentativo per la totalità delle esportazioni indonesiane. Le altre esportazioni indonesiane sono state effettuate in dumping, come indicato nel considerando 55. Di conseguenza, la conclusione che il dumping è stato proseguito da quella parte delle esportazioni indonesiane viene confermata. Inoltre, il mancato persistere del dumping non è, di per sé, un motivo sufficiente per porre fine alle misure antidumping, se la probabilità della reiterazione viene constatata, come è successo nell’attuale riesame in previsione della scadenza. Per concludere, la richiesta di non prorogare le misure basandosi sull’assenza di dumping da parte dell’esportatore indonesiano che ha collaborato non ha potuto essere accolta.
(91)
Le autorità indonesiane ed un produttore indonesiano che ha collaborato hanno anche chiesto che le cifre relative alle esportazioni totali dell’Indonesia verso l’Unione siano interamente comunicate. Si ricorda tuttavia che l’indicizzazione di tali dati (cfr. nota del considerando 41) era necessaria per tutelare il produttore esportatore indonesiano dalla diffusione di dati commerciali sensibili. Le piccole dimensioni del mercato ed il numero limitato di parti interessate giustificano l’indicizzazione delle cifre. Vi sono dunque motivi validi per mantenere la riservatezza e la richiesta di comunicazione delle cifre relative alla totalità delle esportazioni indonesiane verso l’Unione non può essere accolta.
5. CONCLUSIONI CIRCA LA PROBABILITÀ DEL PERSISTERE E/O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(92)
Sulla base di quanto esposto finora, si conclude che esiste la probabilità del persistere del dumping da parte di entrambi i paesi oggetto del presente riesame, qualora le misure venissero abrogate.
D. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. DEFINIZIONE DI INDUSTRIA DELL’UNIONE
(93)
Nell’Unione il ciclamato di sodio viene fabbricato solo dal produttore denunziante, la società Productos Aditivos SA. Si è quindi ritenuto che detta società rappresenti l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
2. CONSUMO DELL’UNIONE
(94)
Il consumo nell’Unione è stato calcolato come la somma del volume delle importazioni del prodotto in esame nell’Unione risultante dalle statistiche di Eurostat e del volume delle vendite totali accertate realizzate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione. Tenendo conto del fatto che tali dati provengono da due fonti e che le cifre relative alle vendite del denunziante devono restare riservate, l’andamento del consumo viene riferito qui di seguito mediante indici.
(95)
Durante il periodo in esame i consumi di ciclamato di sodio dell’Unione si sono situati tra 5 000 e 7 000 tonnellate. Sono aumentati del 6 % tra il 2005 e il 2006 e del 15 % tra il 2006 e il 2007, diminuendo del 18 % tra il 2007 e il PIR.
Tabella 1
Consumo dell’Unione
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Indice
100
106
122
103
3. IMPORTAZIONI DAI PAESI INTERESSATI
3.1. CUMULO
(96)
La Commissione ha esaminato la possibilità di valutare cumulativamente gli effetti delle importazioni oggetto di dumping originarie dei paesi interessati, sulla base dei criteri di cui all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base. Tale articolo prevede che gli effetti delle importazioni originarie di due o più paesi contemporaneamente oggetto della stessa inchiesta antidumping debbano essere valutati cumulativamente solo se è accertato che: a) il margine di dumping stabilito per le importazioni da ciascun paese è superiore a quello minimo definito all’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base e il volume delle importazioni da ciascun paese non è trascurabile; e che b) la valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni oggetto di dumping è opportuna alla luce delle condizioni della concorrenza tra i prodotti importati e tra questi ultimi e il prodotto dell’Unione simile.
(97)
A questo proposito i margini di dumping riscontrati per tutti i paesi interessati sono risultati superiori al margine minimo. Inoltre, il volume delle importazioni oggetto di dumping provenienti da ciascuno dei paesi interessati non era trascurabile ai sensi dell’articolo 5, paragrafo 7, del regolamento di base. In effetti, il volume delle importazioni provenienti dalla Cina e dall’Indonesia corrispondeva a circa il 50 % del consumo dell’Unione durante il PIR. Calcolando il volume delle importazioni sono state escluse le importazioni che non erano oggetto di dumping.
(98)
Dall’inchiesta è emerso inoltre che le condizioni di concorrenza tra le importazioni in dumping e tra queste e il prodotto simile fabbricato nell’Unione erano analoghe. Si è constatato che, indipendentemente dalla loro origine, il ciclamato di sodio prodotto/venduto dai paesi interessati e quello prodotto/venduto dall’industria dell’Unione sono in concorrenza in quanto simili per caratteristiche di base, interscambiabili dal punto di vista del consumatore e distribuiti attraverso gli stessi canali. Anche i prezzi delle importazioni dalla Cina soggette alle misure e delle importazioni dall’Indonesia oggetto di dumping erano dello stesso ordine di grandezza. Inoltre, confrontando i prezzi allo stesso stadio commerciale, si constata che erano inferiori a quelli dell’industria dell’Unione.
(99)
In considerazione di quanto finora esposto, si è ritenuto che tutti i criteri di cui all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base siano stati rispettati per quanto concerne le importazioni dalla Cina soggette alle misure e le importazioni oggetto di dumping dall’Indonesia e che l’effetto di tali importazioni debba essere valutato cumulativamente.
3.2. VOLUME E QUOTA DI MERCATO DELLE IMPORTAZIONI OGGETTO DI DUMPING
(100)
L’andamento delle importazioni oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia e delle loro quote di mercato durante il periodo in esame era il seguente:
Tabella 2
Totale delle importazioni oggetto di dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Indice
100
109
198
195
Tabella 3
Quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Indice
100
103
161
189
(101)
Il volume delle importazioni oggetto di dumping e la quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping sono quasi raddoppiati durante il periodo in esame.
3.3. ANDAMENTO E POLITICA DEI PREZZI DELLE IMPORTAZIONI DEL PRODOTTO IN ESAME
3.3.1. Andamento dei prezzi
(102)
Nel periodo in esame il prezzo medio delle importazioni oggetto di dumping dai paesi in esame ha avuto il seguente andamento:
Tabella 4
Prezzi medi delle importazioni oggetto di dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Indice
100
103
104
99
(103)
La tabella 4 contiene informazioni provenienti dalle statistiche disponibili, comprese quelle di Eurostat. La tendenza generale dei prezzi delle importazioni verso l’Unione evidenzia un aumento fino al 2007 e poi una diminuzione durante il PIR, ad un livello inferiore a quello del 2005.
3.3.2. Sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
(104)
Per accertare l’applicazione di prezzi inferiori (undercutting), la Commissione ha basato la propria analisi sui dati presentati nel corso dell’inchiesta dal produttore esportatore cinese che ha collaborato. Per le altre società cinesi e indonesiane che non hanno collaborato all’inchiesta, l’applicazione di prezzi inferiori è stata accertata facendo riferimento ai dati di Eurostat.
(105)
L’approccio per il calcolo della sottoquotazione dei prezzi segue il modello dell’inchiesta iniziale. I prezzi all’importazione, compresi i dazi antidumping, del produttore esportatore sono stati messi a confronto con i prezzi dell’industria dell’Unione durante il PIR, utilizzando le medie ponderate per prodotti della stessa qualità. I prezzi dell’industria dell’Unione sono stati portati al livello franco fabbrica e confrontati ai prezzi all’importazione cif franco frontiera dell’Unione, dazi antidumping e doganali corrisposti. Il confronto dei prezzi è stato effettuato allo stesso stadio commerciale, previa esecuzione, ove necessario, dei dovuti adeguamenti e deduzione di riduzioni e sconti.
Tabella 5
Sottoquotazione dei prezzi
2008 (PIR)
Cina:
-
Golden Time
21,6 %
-
altre società
3,2 %
Indonesia:
-
altre società
18,7 %
4. IMPORTAZIONI DA ALTRI PAESI
Le importazioni da altri paesi terzi erano trascurabili (meno di 50 tonnellate l’anno) durante il periodo in esame e per questo motivo non possono aver avuto alcun impatto sulla situazione dell’industria dell’Unione.
5. SITUAZIONE ECONOMICA DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(106)
In conformità dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indicatori economici pertinenti in rapporto con la situazione dell’industria dell’Unione dal 2005 fino al PIR.
(107)
Al fine di preservare talune informazioni commerciali riservate, è stato necessario presentare in forma indicizzata i dati relativi all’industria dell’Unione.
5.1. PRODUZIONE, CAPACITÀ DI PRODUZIONE E UTILIZZO DEGLI IMPIANTI
(108)
La produzione dell’industria dell’Unione è diminuita del 13 % tra il 2005 e il PIR. Dato che la capacità di produzione è rimasta immutata durante lo stesso periodo, l’indice di utilizzazione degli impianti è diminuito anch’esso del 10 % seguendo il medesimo andamento della produzione.
Tabella 6
Forma indicizzata
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Capacità di produzione
100
100
100
100
Volume di produzione
100
106
88
87
Utilizzo degli impianti
100
106
88
87
5.2. VENDITE NELL’UNIONE
(109)
I dati della tabella 7 indicano una evidente diminuzione delle vendite dell’industria dell’Unione. Si tratta di una contrazione accentuata dal fatto che nello stesso periodo il consumo complessivo è aumentato del 3 %, come mostra la tabella 1. La quota di mercato dell’industria dell’Unione si è ridotta notevolmente tra il 2005 ed il PIR. Questo sviluppo è in contrasto con il continuo aumento delle quote di mercato (cfr. considerando 100) delle importazioni oggetto di dumping cumulate della Cina e dell’Indonesia durante tutto il periodo in esame. L’industria dell’Unione ha aumentato i suoi prezzi di vendita unitari in una situazione di contrazione dei volumi. Dall’altro lato, malgrado l’aumento dei prezzi unitari, durante il PIR l’industria dell’Unione ha continuato a generare perdite sulle vendite di ciclamato di sodio.
Tabella 7
Forma indicizzata
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Volume delle vendite
100
93
81
72
Quota di mercato
100
88
66
70
Prezzo di vendita unitario
100
100
108
123
5.3. SCORTE
(110)
Il livello delle scorte del produttore dell’Unione ha fluttuato in modo significativo tra il 2005 ed il PIR e si è quasi dimezzato durante il periodo in esame.
Tabella 8
Indice
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Scorte (t)
100
113
29
53
5.4. REDDITIVITÀ
(111)
Malgrado un lieve miglioramento globale, la redditività dell’industria dell’Unione è rimasta decisamente negativa durante tutto il periodo in esame.
5.5. OCCUPAZIONE, PRODUTTIVITÀ E SALARI
(112)
L’occupazione nell’industria dell’Unione è diminuita del 19 % nel periodo in esame. La produttività per lavoratore (calcolata in base al numero di tonnellate prodotte diviso per il numero dei lavoratori) è aumentata. Il costo medio del lavoro per lavoratore ha registrato un aumento del 5 % durante il periodo in esame.
Tabella 9
Forma indicizzata
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Occupazione
100
88
91
81
Costo del lavoro per lavoratore
100
99
81
105
Produttività (per lavoratore)
100
121
97
107
5.6. INVESTIMENTI E UTILE SUL CAPITALE INVESTITO
(113)
Durante il periodo in esame gli investimenti sono quasi dimezzati, rispecchiando la situazione generalmente negativa del produttore dell’Unione. L’utile sul capitale investito, espresso come rapporto tra l’utile netto dell’unico produttore dell’Unione e il valore contabile lordo delle sue immobilizzazioni, riflette l’andamento della redditività. Essa è crollata riducendosi quasi dell’80 % nel periodo in esame.
Tabella 10
Forma indicizzata
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Investimenti
100
44
7
53
Utile sul capitale investito
100
54
20
21
5.7. FLUSSO DI CASSA E CAPACITÀ DI REPERIRE CAPITALI
(114)
Il flusso di cassa dell’industria dell’Unione ha potuto essere valutato solo in relazione all’attività complessiva dell’industria dell’Unione. È rimasto leggermente positivo nel 2005, ma si è deteriorato nel periodo successivo, fino a diventare negativo nel resto del periodo in esame. Per l’industria dell’Unione è diventato anche più difficile reperire capitale a causa delle perdite subite durante il periodo in esame.
5.8. ENTITÀ DEL DUMPING
(115)
Il dumping da parte dei due paesi interessati è continuato durante il PIR, ad eccezione del produttore esportatore indonesiano che ha collaborato. Considerato il volume totale esportato e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping da parte dei paesi in questione, l’impatto non può essere ritenuto trascurabile.
5.9. RIPRESA DAGLI EFFETTI DI PRECEDENTI PRATICHE DI DUMPING
(116)
Le misure antidumping nei confronti delle importazioni di ciclamato di sodio originario della Cina e dell’Indonesia erano state istituite nel marzo 2004. In questo periodo si è osservata una ripresa soltanto parziale della situazione dei produttori dell’Unione, come già illustrato dettagliatamente.
5.10. CONCLUSIONI RELATIVE AL PREGIUDIZIO
(117)
La presenza di importazioni a basso prezzo dalla Cina e dall’Indonesia è aumentata notevolmente sul mercato dell’Unione. Taluni indicatori del pregiudizio per l’industria dell’Unione evidenziano segni di ripresa, mentre altri indicano uno sviluppo negativo.
(118)
Tenendo conto della situazione globalmente volta al peggioramento dell’unico produttore dell’Unione come pure dell’ampiezza dei volumi delle importazioni oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia e la notevole sottoquotazione dei prezzi constatata, si ritiene che l’industria dell’Unione abbia subito un pregiudizio grave.
6. INCIDENZA DELLE IMPORTAZIONI OGGETTO DI DUMPING PROVENIENTI DAI PAESI INTERESSATI E INCIDENZA DI ALTRI FATTORI
6.1. INCIDENZA DELLE IMPORTAZIONI OGGETTO DI DUMPING DAI PAESI INTERESSATI
(119)
Come illustrato nel considerando 100, il volume e la quota di mercato cumulati delle importazioni oggetto di dumping da parte dei paesi interessati sono quasi raddoppiati nel periodo in esame. Per entrambi i paesi interessati è stata inoltre constatata una notevole sottoquotazione dei prezzi. Tenuto conto dell’evidente coincidenza temporale tra il deteriorarsi della situazione dell’industria dell’Unione ed il considerevole aumento delle importazioni in dumping dalla Cina e dall’Indonesia, tali importazioni hanno arrecato pregiudizio all’industria dell’Unione. Infatti, le importazioni oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia hanno conquistato quote sul mercato dell’UE, sottraendole al produttore dell’Unione.
6.2. INCIDENZA DI ALTRI FATTORI
(120)
La Commissione ha esaminato la situazione per stabilire se fattori noti diversi dalle importazioni in dumping avessero potuto influenzare il persistere del pregiudizio subito dal produttore dell’Unione, al fine di garantire che l’eventuale pregiudizio causato da uno qualsiasi di tali fattori non fosse attribuito alle suddette importazioni.
6.2.1. Incidenza delle importazioni non oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia
(121)
Il volume delle importazioni non oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia ha continuato a diminuire nel periodo in esame. I prezzi di tali importazioni erano notevolmente superiori rispetto a quelli delle importazioni oggetto di dumping. Per tale motivo le importazioni non oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia non hanno contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
6.2.2. Risultati sui mercati di esportazione
(122)
Le esportazioni del produttore dell’Unione verso paesi terzi hanno costituito meno del 25 % delle sue vendite totali. Contrariamente alle vendite nell’Unione, la redditività delle esportazioni è migliorata nel periodo in esame e quindi non può aver contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
6.2.3. Fluttuazione dei prezzi delle materie prime
(123)
Le fluttuazioni dei prezzi delle materie prime per il ciclamato di sodio possono aver avuto effetti negativi sui risultati dell’industria dell’Unione. Questo fattore non basta però ad interrompere il nesso di causalità tra il pregiudizio subito e le importazioni oggetto di dumping. Queste ultime avrebbero dovuto essere interessate dai cambiamenti dei prezzi delle materie prime nella stessa misura in cui lo sono stati i costi del produttore dell’Unione, dato che sono strettamente collegati a quelli del petrolio e dell’urea.
6.2.4. Cambiamenti dei modelli di consumo
(124)
I cambiamenti dei modelli di consumo dovuti all’ingresso di nuovi prodotti nel mercato non hanno avuto un’incidenza significativa sui consumi di ciclamato di sodio. Risulta infatti che non si possa sostituire direttamente il ciclamato di sodio con tali nuovi prodotti.
6.3. CONCLUSIONI
(125)
Per i suddetti motivi si conclude che le importazioni oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia hanno arrecato un pregiudizio grave all’industria dell’Unione e che nessun altro fattore ha interrotto tale nesso di causalità.
E. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE DEL PREGIUDIZIO
1. INCIDENZA DEGLI EFFETTI PREVISTI DEI VOLUMI E DEI PREZZI SULLA SITUAZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(126)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le importazioni dai paesi oggetto dell’attuale riesame sono state valutate per stabilire la probabilità del persistere del pregiudizio.
(127)
A proposito del probabile effetto della scadenza delle misure in vigore sull’industria dell’Unione, sono stati considerati i fattori indicati di seguito, tenendo conto degli elementi sintetizzati sopra sul rischio del persistere del dumping.
1.1. CINA
(128)
Conformemente a quanto concluso nel considerando 40, le esportazioni della Cina effettuate dagli esportatori oggetto del presente riesame continuano ad essere effettuate in dumping. Le esportazioni cinesi verso altri paesi terzi vengono anch’esse effettuate a prezzi di dumping, secondo un modello strutturale di pratica di dumping.
(129)
Dall’analisi delle capacità disponibili in Cina è risultato che le capacità di produzione inutilizzate delle società oggetto del riesame in Cina sono di molte volte superiori alle dimensioni del mercato dell’Unione (cfr. considerando 61). Inoltre, la capacità dei mercati di altri paesi terzi di assorbire notevoli ulteriori quantitativi di importazioni cinesi è limitata (cfr. considerando 63). I produttori esportatori cinesi sono quindi incentivati a dirigere grandi quantitativi di esportazioni a prezzi di dumping verso il mercato dell’Unione, qualora le misure venissero abrogate (cfr. considerando 65).
(130)
I significativi livelli di dumping e sottoquotazione osservati indicano che i volumi di esportazioni verso l’Unione menzionati in precedenza sarebbero caratterizzati da prezzi di dumping notevolmente inferiori ai prezzi praticati e ai costi sostenuti dal produttore dell’Unione.
(131)
L’effetto congiunto di tali volumi e dei prezzi sarebbe tale da portare a un deterioramento della già precaria situazione dell’industria dell’Unione. Tale situazione molto probabilmente condurrebbe ad un ulteriore pressione al ribasso sui prezzi e/o a minori vendite e produzione dell’industria dell’Unione. La situazione finanziaria dell’industria dell’Unione si deteriorerebbe ulteriormente, aggravando il pregiudizio. Questi eventi possono porre fine alla sussistenza dell’unico produttore dell’Unione.
1.2. INDONESIA
(132)
Dall’inchiesta è risultato che l’Indonesia ha continuato a praticare dumping durante il PIR. L’inchiesta ha inoltre evidenziato che le capacità complessive inutilizzate e disponibili in Indonesia corrispondono a più di tre quarti della dimensione del mercato dell’Unione e probabilmente aumenteranno nel prossimo futuro (cfr. considerando 75). Poiché nulla lascia pensare che altri mercati di paesi terzi o il mercato interno possano assorbire tali capacità eccedentarie, le esportazioni a basso prezzo verso l’Unione potrebbero aumentare, qualora le misure non venissero prorogate.
(133)
Come per la Cina, i significativi livelli di dumping e sottoquotazione osservati indicano che le esportazioni dall’Indonesia verso l’Unione sarebbero caratterizzate da prezzi di dumping notevolmente inferiori ai prezzi praticati e ai costi sostenuti dal produttore comunitario. Analogamente, l’effetto congiunto di tali quantitativi di esportazione e dei prezzi sarebbe tale da portare a un ulteriore deterioramento della già precaria situazione del produttore dell’Unione e probabilmente comprometterebbe le possibilità di sopravvivenza dell’unico produttore dell’Unione. Come per la Cina, le esportazioni indonesiane verso paesi terzi risultano anch’esse oggetto di dumping, dato che i prezzi praticati sono inferiori a quelli delle esportazioni verso l’Unione europea, il che evidenzia un modello strutturale del dumping per l’Indonesia.
2. CONCLUSIONI SULLA PROBABILITÀ DEL PERSISTERE DEL PREGIUDIZIO
(134)
Va aggiunto che l’industria dell’Unione subisce da molti anni gli effetti delle importazioni in dumping e la sua situazione economica attuale è precaria.
(135)
Come stabilito in precedenza, l’inchiesta ha mostrato che la situazione pregiudizievole dell’industria dell’Unione è continuata durante il PIR. A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, il persistere del pregiudizio è di per sé un chiaro indicatore che il pregiudizio probabilmente continuerà in futuro e che quindi le misure dovrebbero essere mantenute in vigore.
(136)
I risultati concernenti le importazioni evidenziano che gli ampi volumi a prezzi di dumping probabilmente continueranno e che la pressione sui prezzi dovrebbe intensificare la concorrenza tra importazioni oggetto di dumping e ciclamato di sodio prodotto nell’Unione. Dall’inchiesta non emergono altri fattori che interrompono il forte nesso di causalità tra importazioni oggetto di dumping e pregiudizio all’industria dell’Unione.
(137)
Qualora le misure non dovessero essere prorogate, la situazione dell’industria dell’Unione peggiorerebbe e la sopravvivenza dell’unico produttore dell’Unione sarebbe irrimediabilmente compromessa.
(138)
Per tale motivo si conclude che, a causa delle importazioni oggetto di dumping dalla Cina e dall’Indonesia, esiste una chiara probabilità di persistenza del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione.
F. INTERESSE DELL’UE
1. INTRODUZIONE
(139)
Ai sensi dell’articolo 21 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se una proroga delle misure antidumping attualmente in vigore sia contraria all’interesse generale dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione dei diversi interessi coinvolti, vale a dire quelli del produttore denunziante dell’Unione, degli importatori, dei fornitori e degli utilizzatori.
2. INTERESSE DEL PRODUTTORE DENUNZIANTE DELL’UNIONE
(140)
Va sottolineato che la situazione in perdita dell’unico produttore dell’Unione è dovuta alle sue difficoltà nel competere con le importazioni in dumping a basso prezzo, le quali detenevano una quota di mercato considerevole già all’inizio del periodo in esame e hanno successivamente continuato ad aumentare tale quota durante tale periodo.
(141)
Si ritiene che la proroga delle misure sarebbe benefica per il produttore dell’Unione, che dovrebbe così almeno essere in grado di aumentare i quantitativi e, forse, i prezzi di vendita, generando l’utile necessario a consentirgli la prosecuzione degli investimenti nei suoi impianti di produzione. Qualora invece le misure non venissero prorogate, la ripresa verrebbe bloccata e il pregiudizio subito dal produttore dell’Unione persisterebbe e si aggraverebbe. La sopravvivenza del produttore dell’Unione sarebbe seriamente compromessa e, di conseguenza, la società potrebbe cessare di esistere, riducendo le possibilità di rifornimento e la concorrenza sul mercato.
3. INTERESSE DEGLI IMPORTATORI
(142)
All’apertura dell’inchiesta sono stati inviati questionari a venti importatori indipendenti. Tre importatori hanno risposto di non essere più attivi sul mercato del prodotto in esame. Altri due hanno risposto al questionario della Commissione. Gli importatori indipendenti che hanno collaborato rappresentano il 7 % delle importazioni totali interessate.
(143)
I risultati dell’inchiesta hanno sottolineato l’importanza di disporre di vari fornitori di ciclamato di sodio. Gli importatori devono poter contare su fonti di approvvigionamento sia asiatiche che europee, per motivi di qualità e sicurezza degli alimenti.
4. INTERESSE DEGLI UTILIZZATORI
(144)
All’apertura dell’inchiesta è stato inviato un questionario a tredici utilizzatori potenziali, ma solo due hanno risposto alla Commissione.
(145)
I principali utilizzatori del prodotto in esame nell’Unione sono l’industria alimentare, delle bevande e farmaceutica. La domanda del prodotto in esame dipende quindi dalla situazione di tali industrie.
(146)
Gli utilizzatori che hanno risposto hanno realizzato ampi margini di profitto sui prodotti a valle che utilizzano il ciclamato di sodio. L’effetto dei dazi antidumping sui loro costi complessivi era infatti così limitato (meno dell’1 %) che le misure in vigore non avevano effetti sproporzionati per tali utilizzatori.
5. INTERESSE DEI FORNITORI
(147)
Il questionario è stato inviato anche a otto fornitori potenziali, ma nessuno ha risposto alla Commissione. Dalle informazioni disponibili risulta che il loro portafoglio commerciale relativo al ciclamato di sodio è piuttosto trascurabile. Un ulteriore deterioramento della situazione dell’unico produttore dell’Unione potrebbe comunque avere ripercussioni negative, anche se limitate, sui suoi fornitori di materie prime. Per tale motivo non è irragionevole presumere che le misure costituirebbero un vantaggio anche per l’industria rifornitrice, poiché contribuirebbero a mantenere in vita uno dei suoi clienti.
6. CONCLUSIONI RELATIVE ALL’INTERESSE DELL’UE
(148)
Tenuto conto dei fatti e delle considerazioni che precedono, la Commissione conclude che non esistono motivi validi per non istituire misure antidumping.
G. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
(149)
In considerazione delle conclusioni di cui sopra, le misure in vigore applicabili alle importazioni del prodotto in esame originario della Cina e dell’Indonesia dovrebbero essere mantenute,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di ciclamato di sodio, attualmente classificabile al codice NC ex 2929 90 00 (codice TARIC 2929900010), originario della Repubblica popolare cinese e dell’Indonesia.
2. L’importo del dazio antidumping definitivo applicabile ai prodotti descritti nel paragrafo 1 e fabbricati dalle società di seguito elencate è il seguente:
Paese
Società
Aliquota del dazio
(EUR al chilogrammo)
Codice addizionale TARIC
Repubblica popolare cinese
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, contea di Xixian, Bao An, Shenzhen, 518102, Repubblica popolare cinese
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Zona economica e tecnologica, Yangquan City, Shanxi 045000, Repubblica popolare cinese
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Zona industriale di Cha Shan, Buji town, Shenzhen City, provincia di Guangdong, Repubblica popolare cinese
0,11
A473
Tutte le altre società
0,26
A999
Indonesia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesia
0,24
A502
Tutte le altre società
0,27
A999
3. Qualora le merci siano state danneggiate prima dell’immissione in libera pratica e, di conseguenza, il prezzo effettivamente pagato o pagabile sia ripartito proporzionalmente ai fini della determinazione del valore in dogana, ai sensi dell’articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione, del 2 luglio 1993, che fissa talune disposizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio che istituisce il codice doganale comunitario (5), l’importo del dazio antidumping, calcolato sulla base del paragrafo 2 del presente articolo, è ridotto di una percentuale corrispondente alla ripartizione del prezzo effettivamente pagato o pagabile.
4. Salvo altrimenti disposto, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addì 3 giugno 2010.