PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 510/2010
ze dne 14. června 2010,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1242/2009 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 2. února 2009 podala společnost Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího více než 80 % celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména nadále pokračovala v šetření týkajícím se spotřeby EU. V tomto ohledu se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele a výrobce dotčeného výrobku, aby ověřila tvrzení stran ohledně řady transakcí.
(5)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce (dále jen „čínský výrobce“) tvrdil, že neexistuje žádné odůvodnění, proč bylo použito období šetření v délce 18 měsíců, a nikoli 12 měsíců, jak je při antidumpingových šetřeních běžné. Podle čínského výrobce se období šetření mělo jednoduše vztahovat na kalendářní rok 2008.
(7)
Na úvod je třeba podotknout, že během prozatímní fáze šetření čínský výrobce použití osmnáctiměsíčního období šetření nezpochybnil. Žádost byla podána teprve po přijetí prozatímních opatření. Období šetření však již bylo ohlášeno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících, tedy již na samém počátku šetření. Konkrétní důvody pro volbu období šetření v délce osmnácti měsíců byly vysvětleny v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Čínský výrobce nepředložil žádné argumenty, které by odůvodnění týkající se relativně malého množství transakcí na tomto trhu zpochybnily.
(8)
Aby však byla zaručena plná srovnatelnost údajů týkajících se období šetření s údaji, které se vztahují na předcházející roky, byly veškeré údaje, které jsou uvedeny v částech o újmě a příčinných souvislostech a vztahují se na období šetření, vyjádřeny v celoročním poměru.
(9)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že volba období šetření byla provedena s cílem zmanipulovat ukazatele újmy. Tuto domněnku je třeba zamítnout.
(10)
Komise si v počáteční fázi šetření nebyla a nemohla být vědoma obsáhlého souboru údajů týkajících se ukazatelů újmy. Tyto údaje byly určeny teprve v průběhu šetření.
(11)
Na závěr je třeba poznamenat, že toto šetření není prvním případem, kdy je období šetření stanoveno na dobu delší než 12 měsíců (například šestnáctiměsíční období šetření týkající se kovů vápníku pocházejících z ČLR a Ruska, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 892/94 (4), či osmnáctiměsíční období šetření týkající se uhličitanu sodného pocházejícího ze Spojených států amerických, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 823/85 (5).
(12)
Čínský výrobce rovněž v podání uvedl, že podpis smlouvy se vztahuje na všechny transakce v určitém okamžiku bez ohledu na to, zda k prodeji došlo prostřednictvím nabídkového řízení, či nikoli, a tudíž není třeba období šetření prodlužovat. Toto tvrzení není přesvědčivé, jelikož neřeší základní problém poměrně nízkého počtu transakcí v tomto odvětví. Datum podpisu smlouvy bylo použito pouze proto, aby byly dostatečně zřejmé materiální složky prodejů a zároveň aby bylo jasně definováno datum, podle nějž by bylo možné určit, co by mělo být součástí období šetření a předcházejících období a co by mělo být vynecháno.
(13)
Jelikož nebyly k období šetření vzneseny žádné další připomínky, 9. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(14)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(15)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
V návaznosti na prozatímní opatření byla znovu přezkoumána definice výrobku s ohledem na připomínky čínského výrobce a na podrobné šetření tvrzení výrobního odvětví Unie. Tento proces vedl k závěru, že pro snímání nákladu nelze použít žádný výrobek využívající technologii alfa ani beta. Proto se má za to, že je oprávněné vyloučit tyto dva typy technologií z definice výrobku. Nebyly vzneseny žádné další námitky, které by mohly zpochybnit prozatímní zjištění, že ve snímačích nákladu lze použít všechny zbývající technologie (kromě technologie alfa a beta) zahrnuté v definici výrobku a že všechny typy výrobku slouží stejnému účelu, tedy snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Během období šetření se v EU prodávaly jednotky dotčeného výrobku využívající záření gama.
(17)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je vyvozen závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, které v současnosti spadají pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, která v současnosti spadají po kód KN ex 8705 90 90, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, totéž konečné použití a navzájem si konkurují na trhu Unie. Na tomto základě se potvrzují závěry 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud neodkazují na technologie využívající záření alfa nebo beta.
(18)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, 16. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(19)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. DUMPING
1. Tržní zacházení
(20)
Čínský výrobce nepožádal o tržní zacházení, ale pouze o individuální zacházení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, 19. a 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Individuální zacházení
(21)
Jelikož nebyly k individuálnímu zacházení vzneseny žádné další připomínky, 21. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(22)
Žádná strana nezpochybnila výběr Spojených států amerických (USA) jako srovnatelné země.
(23)
Čínský výrobce zopakoval své připomínky, že jedna společnost usazená v USA, která je ve spojení s žadatelem, při šetření nespolupracovala. Tvrdil, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty v podnětu údaje týkající se společnosti v USA, která je s ním ve spojení, zatímco během šetření žadatel prohlásil, že společnost v USA, s níž je ve spojení, není výrobcem obdobného výrobku. Čínský vyvážející výrobce uvedl, že americká strana ve spojení s žadatelem měla při šetření spolupracovat povinně a pokud nespolupracovala, mělo by to být považováno za důvod k tomu, aby byl žadatel považován za nespolupracující společnost a aby bylo tudíž řízení ukončeno. Rovněž prohlásil, že Komise měla objasnit a ověřit, zda je společnost v USA výrobcem obdobného výrobku. Na závěr čínský vyvážející výrobce zpochybnil použití nepreferenčních pravidel EU týkajících se původu jako ukazatele, zda lze hospodářský subjekt považovat za výrobce výrobku.
(24)
Pokud jde o připomínky, podle nichž byly v podnětu použity údaje získané od společnosti v USA, která je s žadatelem ve spojení, podotýká se, že informace o běžné hodnotě v podnětu byly založeny na obecných cenách v USA, které jsou veřejně dostupné na internetových stránkách vlády Spojených států s názvem GSA Advantages. U dvou typů obdobného výrobku nebyly žádné ceny veřejně dostupné, a běžná hodnota tedy musela být vypočtena na základě informací o výrobních nákladech v EU, které byly upraveny na úroveň USA na základě žadatelových znalostí trhu USA.
(25)
Kromě toho čínský výrobce nepředložil žádné důkazy, které by mohly zpochybnit zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Antidumpingové právní předpisy EU v žádném případě neobsahují pravidlo, podle nějž by řízení mělo být ukončeno, protože se výrobce ve srovnatelné zemi rozhodl při šetření nespolupracovat. Skutečnost, že výrobce je s žadatelem ve spojení, tento závěr nemění. Kromě toho není soudní věc, o kterou se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce opírá, tj. T-249/06 (Interpipe), v tomto případě relevantní, jelikož v uvedené věci se otázka týkala rozsahu, v němž je dceřiná společnost výrobce ve Společenství povinna spolupracovat pro účely stanovení újmy. Jde o jinou otázkou než o poskytnutí údajů pro stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(27)
Pokud jde o tvrzení o definici pojmu výrobce, podotýká se, že při šetření bylo stanoveno, že žadatel vyrábí obdobný výrobek v EU a tato výrobní činnost postačuje k získání původu v souladu s nepreferenčními pravidly EU týkajícími se původu. Podle právních předpisů není nutné formulovat závěry ohledně statusu právnických osob, které nejsou v rámci probíhajícího řízení předmětem šetření, nejsou usazeny v EU nebo jejichž údaje nebyly při šetření použity k vymezení zjištění.
(28)
Jelikož nebyly k výběru srovnatelné země vzneseny žádné další připomínky, 26. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Stanovení běžné hodnoty
(29)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočtena na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. ve Spojených státech amerických), a údajů výrobního odvětví Unie. Běžná hodnota u jednoho typu výrobku dováženého do EU byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji obdobného výrobku vyrobeného výrobcem v USA na domácím trhu ve Spojených státech. Spolupracující výrobce v USA nevyráběl žádný jiný typ výrobku, který by byl srovnatelný s typy výrobku dováženými z Číny do EU. Aby byl pro běžnou hodnotu získán širší základ, Komise rovněž zkoumala, zda by bylo možné stanovit běžnou hodnotu jiných typů výrobku na jiném základě v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení („jakýkoli jiný přiměřený základ“). V prozatímní fázi bylo zjištěno, že by pro některé typy výrobku bylo možné použít ověřené informace o nákladech výrobního odvětví Unie.
(30)
Po uložení prozatímních opatření předložil čínský výrobce připomínky k běžné hodnotě.
(31)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by běžná hodnota měla být snížena o částku představující rozdíl v nákladech na samostatně vyrobené a externě pořízené urychlovače, neboť čínská společnost urychlovače vyrábí, ale výrobce v USA a výrobní odvětví Unie je kupují.
(32)
Pokud jde o toto tvrzení, nutno poznamenat, že nebylo doloženo žádnými věcnými důkazy, a to navzdory skutečnosti, že Komise v průběhu šetření o takovéto důkazy požádala.
(33)
Čínský výrobce požádal Komisi o poskytnutí přesné specifikace konkrétních typů modelů používaných pro výpočet běžné hodnoty. V tomto ohledu se podotýká, že výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi považují informace tohoto typu za důvěrné. Samozřejmě že pokud by byly zveřejněny přesné názvy modelů, pak by vzhledem k tomu, že modely patří pouze do jediné řady a že konkrétní vlastnosti této řady již byly zveřejněny, a také ke skutečnosti, že pro účely výpočtů běžné hodnoty byl použit pouze omezený počet typů modelů, byly strany, které takovéto informace obdrží, schopny odvodit skutečné ceny účtované za specifické typy modelů či náklady a ceny, na jejichž základě byla stanovena běžná hodnota u různých typů modelů. Takovéto informace jsou samozřejmě ze své povahy důvěrné, a žádost tudíž musela být zamítnuta.
(34)
Čínský výrobce vyjádřil pochybnosti ohledně způsobu, jímž Komise stanovila běžnou hodnotu odvozenou z údajů výrobního odvětví Unie. Uvedl, že by měly být použity spíše skutečné prodejní ceny, než nabídky cen v nabídkovém řízení. Především je na místě připomenout, že údaje od výrobního odvětví Unie byly použity proto, aby bylo z hlediska procentního vyjádření dosaženo vyšší reprezentativnosti srovnání běžné hodnoty a prodejů na vývoz, které prováděl čínský výrobce. Z toho důvodu byla běžná hodnota u typů dotčeného výrobku, u nichž nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě informací dostupných v USA, pokud možno stanovena na základě ověřených informací od výrobního odvětví Unie o stejných typech výrobků, které byly dovezeny z Číny.
(35)
Běžná hodnota byla tudíž pro řadu typů výrobků (v každém případě jiných než mobilních systémů pro snímání) vypočtena na základě standardních nákladů, aniž byly vzaty v úvahu náklady na stavební práce či jiné náklady na místě, a byl k ní připočten běžný procentní podíl zisku, který byl v každém případě mnohem nižší než cílový zisk používaný pro stanovení rozpětí újmy. Při šetření bylo stanoveno, že výrobní odvětví Unie používá standardní náklady pro všechny typy výrobků, které nabízí. Byly ověřeny záznamy o přípravě těchto standardních nákladů, způsobu jejich výpočtu a srovnání se skutečnými náklady při standardním oceňování a bylo konstatováno, že jsou v pořádku.
(36)
Kromě toho byl struktura nákladů výrobního odvětví Unie srovnána se strukturou nákladů výrobce obdobného výrobku v USA. Bylo zjištěno, že i) ziskové rozpětí výrobce v USA bylo vyšší než ziskové rozpětí použité pro výpočet běžné hodnoty na základě údajů od výrobního odvětví Unie a ii) struktura nákladů výrobního odvětví Unie se víceméně podobá struktuře nákladů výrobce ve srovnatelné zemi (přesný rozdíl nelze zveřejnit z důvodů důvěrnosti). Použití údajů výrobního odvětví Unie pro stanovení běžné hodnoty je tudíž jednoznačně v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(37)
Čínský výrobce rovněž vznesl připomínky k veřejnému nabídkovému řízení, na jehož základě výrobce obdobného výrobku v USA prodával mobilní systémy pro snímání nákladu na trhu v USA. Tvrdila, že pokud Komise používá běžnou hodnotu na základě nabídkového řízení, které se uskutečnilo v roce 2005, a srovnává ji s vývozní cenou týkající se období šetření, nelze takovéto srovnání považovat za spravedlivé. Skutečnosti stanovené během šetření tuto domněnku nepotvrzují. V USA je na základě veřejného nabídkového řízení udělena rámcová smlouva, na jejímž základě může vítěz řízení po určitou dobu prodávat. Tato rámcová smlouva však neobsahovala žádné ceny. Byla skutečně uzavřena v roce 2005, ale příslušné individuální kvóty pro nabídkové řízení byly stanoveny v roce 2007, tedy již v období šetření, a ve stejném roce došlo i k podpisu smluv. Proto Komise dospěla k závěru, že by toto nabídkové řízení mělo být v období šetření zohledněno a mělo by být součástí údajů pro výpočet dumpingového rozpětí.
(38)
Čínský výrobce rovněž požádal o vysvětlení, proč nebyla běžná hodnota přemístitelného systému, jako například systému prodávaného čínským výrobcem v Lotyšsku, odvozena z prodejů výrobce v USA, ale spíše z údajů výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise nemohla použít údaje ve srovnatelné zemi, jelikož tyto údaje spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl.
(39)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4. Vývozní cena
(40)
Po uložení prozatímních opatření předložil jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce připomínky k vývozní ceně.
(41)
Tyto připomínky byly vzneseny v souvislosti s transakcemi v Nizozemsku, Finsku a Polsku ve vztahu ke konkrétním nákladovým položkám. Připomínky, které bylo možné podepřít ověřenými údaji, byly přijaty a výpočet dumpingového rozpětí byl odpovídajícím způsobem revidován. Připomínky odkazující na některé náklady na instalaci musely být zamítnuty. V tomto ohledu se připomíná, že ačkoli byly v různých fázích šetření požadovány relevantní aktuální údaje o cenách různých prvků dotčeného výrobku, společnost se nikdy nepokusila poskytnout návrh přesvědčivého přehledu. Částky poskytnuté po zveřejnění prozatímních zjištění představují novou informaci, která není doložena účetními informacemi ani jinými důkazy, které by bylo možné ověřit.
(42)
Čínský výrobce rovněž vysvětlil, že provedla jeden prodej mimo rámec veřejných nabídkových řízení. Tato informace je potvrzena. Při šetření bylo nicméně zjištěno, že k tomuto prodeji nedošlo v rámci běžné činnosti. Ve skutečnosti se jednalo o náhradní výrobek a cena, na kterou odkazuje, byla dohodnuta mnoho let před obdobím šetření. Náhradní výrobek byl zcela odlišného typu než původní výrobek. Proto nešlo o transakci, která spadá do období šetření, ale o vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Z toho důvodu nebylo možné vývozní cenu týkající této transakce při výpočtu zohlednit.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 43. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. Srovnání
(44)
Čínský výrobce tvrdil, že srovnání bylo provedeno na základě zkrácených kontrolních výrobních čísel, která opomíjejí fyzické rozdíly mezi srovnávanými výrobky. Kromě toho čínská společnost uvedla, že při srovnání cen měly být vzaty v úvahu urychlovače, odlišnosti v typech rámu a úrovních energie.
(45)
Pokud jde o první tvrzení, je třeba zdůraznit následující body. Pokud jde o údaje získané od výrobního odvětví Unie, připomíná se, že výpočty byly provedeny s údaji, které přímo souvisely s příslušnými nabídkami ve veřejných nabídkových řízeních, tedy údaji o typech výrobků, které si ve stejném okamžiku konkurují na stejné úrovni obchodu a které byly orgány pořádajícími nabídkové řízení považovány za srovnatelné. Pokud jde o údaje získané od výrobce obdobného výrobku v USA, při šetření bylo stanoveno, že porovnávaný typ výrobku splňuje přísná pravidla stanovená v čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jde tedy o výrobek, který je ve všech ohledech podobný posuzovanému výrobku. Skutečnost, že kontrolní výrobní číslo či zkrácené kontrolní výrobní číslo výrobku neodráží všechny fyzické odlišnosti, tudíž Komisi nebrání v tom, aby provedla spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. A co je důležitější, byly zkoumány odlišnosti, které by mohly ovlivnit srovnatelnost cen. Z informací o spisu vyplývá, že výrobky dodané spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem se ve srovnání s výrobky použitými jako základ pro běžnou hodnotu často vyznačují dodatečnými rysy. V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena konzervativně.
(46)
Pokud jde o urychlovače, typy rámu a úrovně energie, je třeba poznamenat. že požadované úpravy spadají do působnosti čl. 2 odst. 10 základního nařízení, ale nebylo prokázáno, že by rozdíly ve faktorech, na něž poukazuje tvrzení, měly vliv na ceny a srovnatelnost cen, jelikož čínská strana neposkytla žádné informace, které by úpravu ospravedlňovaly.
(47)
Čínský výrobce uvedl, že urychlovač je důležitou součástí dotčeného výrobku a měl být zařazen do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku. Komise urychlovač do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku nezařadila, jelikož žádná z dotčených stran nepředložila důkazy, které by dokládaly skutečnost, že urychlovač je faktor, který by odlišoval různé typy výrobku.
(48)
Čínský výrobce rovněž požádal, aby byly identifikovány a množstevně vyjádřeny úpravy běžné hodnoty, aby bylo možné převést ji zpět na základ ceny ze závodu. Běžná hodnota určená na základě prodejních cen obdobného výrobku, který vyrábí jediný výrobce v USA, na domácím trhu byla upravena o náklady na záruku a náklady na úvěry. Běžná hodnota určená na základě údajů od výrobního odvětví Unie byla upravena o náklady na přepravu, záruku, odbornou přípravu, dokumentaci a poplatky zprostředkovatelům. Pokud jde o žádost o množstevní vyjádření těchto úprav, Komise nemůže takovéto údaje zveřejnit, neboť tyto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné. Nutno poznamenat, že stejně tak nebyly výrobnímu odvětví Unie poskytnuty odpovídající údaje zohledněné při výpočtu vývozní ceny ze závodu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6. Dumpingová rozpětí
(50)
Čínský výrobce kritizoval skutečnost, že z výpočtu dumpingu byly vyloučeny některé prodeje. V tomto ohledu se podotýká, že prodejní hodnoty dotčených transakcí byly původně zohledněny při stanovení vývozních cen. U těchto transakcí však nebylo možné stanovit běžnou hodnotu. Nebylo tudíž možné porovnat běžnou hodnotu a vývozní cenu.
(51)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že do celkové hodnoty CIF, která sloužila jako jmenovatel při výpočtech dumpingu, měla být zařazena také hodnota CIF prodejů uvedených v 50. bodě odůvodnění. S tímto tvrzením nelze souhlasit. Výpočet celkového dumpingu je výsledkem vydělení součtu různých zjištěných dumpingů (u nichž bylo možné provést srovnání cen) součtem odpovídajících hodnot CIF. Zařazení hodnot CIF prodejů, u nichž nebylo možné vzhledem k tomu, že nebyla stanovena běžná hodnota, provést srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, by při těchto výpočtech způsobilo aritmetickou chybu, neboť by již čitatel ani jmenovatel neodkazovaly na srovnatelné transakce.
(52)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 49. a 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 38,8 %.
5. ÚJMA
(54)
Pouze od čínského výrobce byly obdrženy připomínky ohledně zjištění týkajících se újmy, přičemž některé z nich byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(55)
Tvrzení týkající se připomínek, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
1. Obecné poznámky
(56)
Připomíná se, že v tomto případě odkazují předložené informace na dva výrobce v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce, kteří v zásadě představují trh Unie. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze v zájmu ochrany obchodních informací uvést přesné číselné údaje. Ukazatele jsou proto uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(57)
V odpovědi na prozatímní zjištění jediný čínský výrobce požádal, aby byla analýza újmy vyjádřena v celoročním průměru. Ačkoli se tím nezmění podstata údajů, ale pouze jejich prezentace, bylo tvrzení považováno za opodstatněné, a tudíž je celá níže uvedená analýza vyjádřena v celoročním průměru.
(58)
Čínský výrobce zpochybnila údaje o objemu prodejů během posuzovaného období (od roku 2004 do konce období šetření), které byly poskytnuty v dokumentu obsahujícím prozatímní zjištění týkající se dané společnosti. Podotýká se, že Komise danému čínskému výrobci poskytla vyčerpávající a úplný přehled shromážděných údajů. Obdržená reakce čínského výrobce byla následně podrobena křížové kontrole na základě dostupných informací poskytnutých orgány členských států coby uživateli dotčeného výrobku a výrobci v Unii. Proto jsou v konečné fázi šetření známy podrobné údaje o čínských prodejích do Unie a jejich dopadu.
(59)
Čínský výrobce tvrdil, že pokud ze strany výrobního odvětví neexistuje žádná nabídka, jeho prodeje by měly být z analýzy újmy a příčinných souvislostí vyloučeny. Instituce však nemohou rozhodnout, že skutečnost, že výrobní odvětví Unie v období šetření nepředložilo nabídku v jednom konkrétním nabídkovém řízení, ale čínský vyvážející výrobce nabídku předložil, znamená, že si v tomto případě samo způsobilo újmu v takovém rozsahu, že se tím ruší příčinná souvislost mezi újmou a dumpingem. Kromě toho jsou s účastí v nabídkovém řízení vždy spojeny určité náklady (překlady, zprostředkovatel, v některých případech platba za podání nabídky atd.), společnosti tudíž nepředkládají nabídky, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(60)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že v případech, kdy žadatel (Smiths Detection Group Limited) předložil nabídky, které přesahovaly cenové stropy stanovené v rámci nabídkového řízení, měly by být nabídky vyloučeny z analýzy újmy a příčinných souvislostí. Při šetření nicméně nebyly odhaleny žádné ověřitelné informace, které by potvrzovaly, že k takovýmto nabídkám došlo.
(61)
Čínský výrobce uvedl, že údaje o újmě jsou asymetrické. To je způsobeno tím, že objemy prodejů, podíl na trhu a zisk odkazují na prodeje ke dni uzavření smlouvy, zatímco některé jiné ukazatele újmy byly odvozeny z účetnictví žadatele, a tudíž se nemusí časově shodovat. Na počátku tohoto šetření musely útvary Komise stanovit jasný referenční bod pro prodeje, který by byl použitelný na všechny společnosti, jež v rámci řízení spolupracují. Bylo rozhodnuto, že nejlepším referenčním bodem je datum uzavření smlouvy, jelikož mezi datem zahájení nabídkového řízení a datem uzavření smlouvy a také mezi datem uzavření smlouvy a datem konečné faktury bývá mnohdy velký časový odstup. Kromě toho se na smlouvu může vztahovat několik faktur a smlouva může trvat několik let.
(62)
Jakmile bylo jako referenční bod stanoveno datum uzavření smlouvy, nebylo možné žádat od výrobců v Unii, aby celé odpovědi na dotazník sestavili na základě dat uzavření smluv. To by znamenalo, že by museli zcela přepracovat své účetnictví způsobem, který není běžný a který by způsobil četné nesrovnalosti a následně by nepříznivě ovlivnil kvalitu takových informací. S ohledem na to, že nebylo možné použít jako referenční bod data faktur, byly údaje o újmě v tomto případě poskytnuty tím nejlepším způsobem odpovídajícím tomuto výrobku.
(63)
V desátém měsíci šetření, tedy v odpovědi na prozatímní zjištění, čínský výrobce rovněž zpochybnil skutečnost, že období šetření trvá osmnáct měsíců, a uvedl, že mělo být omezeno na kalendářní rok 2008. Toto tvrzení bylo zamítnuto z důvodů, které hovoří ve prospěch osmnáctiměsíčního období a jsou uvedeny v prozatímním nařízení a v 5. až 11. bodě odůvodnění. Kromě toho by takováto změna zabránila včasnému ukončení šetření, neboť by všechny spolupracující společnosti musely být požádány, aby znovu poskytly odpovědi na dotazník na základě revidovaného období šetření.
(64)
Čínský výrobce rovněž vyjádřil pochybnosti, zda byla do analýzy újmy provedené Komisí řádně začleněna řada společností v EU, které jsou ve spojení s žadatelem. Za plné spolupráce s celou skupinou však byly ověřeny odpovědi žadatele na dotazník a Komise je přesvědčena, že ukazatele újmy a výpočty byly řádně analyzovány u celé skupiny. Jak bylo čínskému výrobci vysvětleno před přijetím prozatímních opatření, společnosti v EU, na něž odkazuje, mají při výrobě a uvádění příslušného výrobku na trh zanedbatelnou úlohu nebo nemají úlohu žádnou. Jejich úloha je ve skutečnosti omezena na určité funkce týkající se prodeje výrobku, který je předmětem šetření (například servis), a prodeje výrobků, které nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(65)
Čínský výrobce na závěr tvrdil, že jelikož nebylo výrobní odvětví Unie schopno splnit technické požadavky některých nabídkových řízení či se nabídkových řízení vůbec neúčastnilo, nemohlo u těchto transakcí dojít k dumpingu, který by výrobnímu odvětví EU způsobil újmu. S tímto tvrzením nelze souhlasit.
(66)
Především se podotýká, že skutečnost, že u některých vývozních transakcí nelze stanovit běžnou hodnotu, nezpochybňuje zjištění ohledně dumpingu působícího újmu za předpokladu, že je základ výpočtu považován za reprezentativní. Tak tomu bylo v tomto případě (viz 50. bod odůvodnění). U konkrétních dotčených transakcí se poukazuje na následující skutečnosti. Transakce odkazující na potíže s technickými požadavky se týká jednoho typu výrobku prodávaného na základě jediného nabídkového řízení. Čínský výrobce na jedné straně a dva výrobci v Unii na straně druhé vykládali nabídkové řízení zcela odlišně. Čínský výrobce ke konci šetření tvrdil, že dotčený typ výrobku se od mobilního snímače naprosto liší, ale výrobní odvětví Unie zastávalo odlišný názor. Je tudíž zřejmé, že se výrobní odvětví Unie tohoto nabídkového řízení zúčastnilo s pevným přesvědčením, že by mělo nabízet konkrétní typ výrobku. Co je ještě důležitější, s účastí výrobního odvětví Unie byly spojeny náklady (na překlady, zprostředkovatele, platbu za podání nabídky atd.). Skutečnost, že podle konečného závěru nabídkového řízení výrobní odvětví Unie nepředložilo nabídku za stejných podmínek, tudíž neznamená, že takový dovoz automaticky nepřispíval k újmě.
(67)
Pokud jde o zbývající transakce, čínský výrobce odkazuje na transakci, která nespadá do období šetření, jak bylo vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti představuje vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Odkazuje se též na transakci, u níž se výrobní odvětví Unie neúčastnilo nabídkového řízení. Pokud jde o vypořádání smlouvy, nebylo formulováno žádné zjištění ohledně újmy. Pokud jde o druhou transakci, použijí se závěry v 59. bodě odůvodnění.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
V průběhu jedenáctého měsíce šetření předložila rumunská společnost tvrzení, že během období šetření byla výrobcem některých systémů pro snímání nákladu v EU. Komise vyhledala a ověřila informace o skutečném statusu této společnosti. Podle informací předložených jednak společností, jednak jinými subjekty na tomto trhu včetně čínského výrobce je činnost této společnosti v souvislosti s obdobným výrobkem těsně spjata s výrobními činnostmi zavedeného výrobce systémů pro snímání nákladu v Unii. Z toho důvodu je v rámci stávajícího šetření jediný prodej, který rumunská společnost v období šetření uskutečnila, považován za prodej uskutečněný výrobcem systému pro snímání nákladu v Unii, s nímž rumunská společnost spolupracovala.
(69)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele, jako jsou např. spotřeba, výroba, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a mzdy, jakož i prodeje na vývoz, je třeba podotknout, že byly analyzovány u všech výrobců v Unii.
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Spotřeba v Unii
(71)
Čínský výrobce tvrdil, že úroveň spotřeby v Unii vymezená v prozatímním nařízení není přesná. V této souvislosti se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele, aby shromáždila další informace o spotřebě v EU během posuzovaného období. Na základě dodatečného vstupu, který strany poskytly, se má za to, že se spotřeba v EU vyvíjela následujícím způsobem:
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(72)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v EU vzrostla během posuzovaného období o 11 %.
(73)
Čínský výrobce tvrdil, že by měly být zveřejněny spíše údaje o skutečné spotřebě než indexované informace. V tomto ohledu se podotýká, že, jak již bylo jasně vysvětleno v 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobou některých systémů pro snímání nákladu se v EU zabývá jen velmi omezený počet stran a zveřejnění skutečných údajů o spotřebě by vedlo ke zveřejnění údajů o skutečných prodejích stran a takovéto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné.
(74)
Rovněž bylo uvedeno, že by spotřeba měla zohledňovat všechny jednotky dotčeného výrobku, které byly spotřebovány na trhu EU. V této souvislosti se poznamenává, že údaje o spotřebě v Unii zohledňují všechny prodeje výrobku, který je předmětem šetření, (ať jsou výsledkem nabídkového řízení, či nikoli) uskutečněného všemi stranami (které jsou Komisi známy). Údaje byl podrobeny křížové kontrole a ověřeny u různých dostupných zdrojů. Údaje o spotřebě však sestávají pouze ze skutečných prodejů, nikoli malého počtu transakcí oznámených Komisi, při nichž šlo buď o nájem, či dar. Pokud by do údajů byly zahrnuty i tyto údaje, byl by čínský podíl na trhu ještě větší.
(75)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 57. a 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 71. až 74. bodě odůvodnění se potvrzují.
4. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu
(76)
Jak bylo vysvětleno výše v 57. a 58. bodě odůvodnění, byly revidovány objemy a podíly dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu. Roční rozložení údajů a aktualizace objemů potvrdily závěry prozatímního nařízení, že dovoz a jeho podíl na trhu od roku 2004 výrazně vzrostl. Čínská strana zpochybnila metodiku použitou k indexaci těchto údajů. Je důležité zdůraznit, že aktuální použité údaje, třebaže indexované, v prozatímní a konečné fázi ukazují, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu dovozu z dotčené země na trhu.
(77)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 150 %.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem dovozu
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(78)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná vývozní cena se výrazně lišila v závislosti na typu dováženého snímače nákladu a nelze z ní vyvodit žádné smysluplné závěry.
(79)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než dvojnásobně.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Podíl ČLR na trhu
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(80)
Čínský výrobce tvrdil, že by rovněž měly být prošetřeny objemy po období šetření (ve formě úspěšné účasti v nabídkových řízeních během období šetření, na jejímž základě byly po období šetření podepsány smlouvy). V souladu s ustanoveními základního nařízení nejsou s výjimkou mimořádných okolností události po období šetření zohledněny. Čínský vyvážející výrobce na žádné takové mimořádné okolnosti nepoukázal. Kromě toho by z důvodů srovnatelnosti bylo rovněž nutné přerozdělit prodeje za období, která předcházela období šetření. Tvrzení tudíž nebylo přijato. S ohledem na nárůst dovozu z hlediska objemu a podílu na trhu, jak je uvedeno výše, nemělo toto rozhodnutí v žádném případě vliv na faktory, které jsou v tomto případě zkoumány.
b) Cenové podbízení
(81)
Čínský výrobce uvedl, že metodika týkající se cenového podbízení použitá v prozatímní fázi byla chybná. Podle jeho názoru nebylo možné srovnávat jeho skutečné prodejní ceny s cenami nabídnutými výrobním odvětvím Unie v nabídkovém řízení. V tomto ohledu se podotýká, že tato metodika byla považována za nejvhodnější, jelikož bylo třeba provést spravedlivé srovnání u výrobku, který je z povahy velice složitý a je předmětem zadávání veřejné zakázky. Zúčastněné strany neoznačily žádné jiné použitelné metody.
(82)
Nutno poznamenat, že ačkoli metodika zůstala stejná jako metodika popsaná výše, byly provedeny menší úpravy výpočtu, čímž byly sníženy ceny výrobního odvětví Unie, a tyto ceny byly sděleny zúčastněným stranám.
(83)
Z revidovaného srovnání je patrné, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku prodáván v Unii za ceny, které podbízely ceny výrobního odvětví Unie v rozpětí od 15 do 20 %. Je třeba poznamenat, že čínský výrobce v podání tvrdil, že jedním z důvodů, proč získal smlouvy, bylo, že nabízel lepší specifikace výrobku. Pokud jde o cenové podbízení (a prodej pod cenou), mohlo vést k provedení úprav a k výpočtu vyšších rozpětí újmy. Žádné takovéto úpravy provedeny nebyly, jelikož tato tvrzení nebyla prokázána jako odůvodněná a nebyly k dispozici žádné informace k jejich množstevnímu vyjádření.
(84)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 59. až 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném výše v 76. až 83. bodě odůvodnění se potvrzují.
5. Stav výrobního odvětví Unie
(85)
Nutno poznamenat, že údaje o ukazatelích újmy jsou v konečném nařízení popsány jinak, aby zohledňovaly dvě otázky, jak je uvedeno výše v 57. a 69. bodě odůvodnění, konkrétně žádost čínského výrobce o roční vyjádření údajů za osmnáctiměsíční období šetření a začlenění údajů získaných od druhého výrobce v Unii do analýzy makroekonomických ukazatelů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba
100
75
94
173
151
Kapacita
100
83
90
185
200
Využití kapacity
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(86)
Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 51 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížilo o 24 %.
(87)
Vzhledem k tomu, že se výše uvedené údaje týkají výroby, jejíž značná část je prodávána na trzích mimo EU, nejsou tyto ukazatele v tomto případě považovány za důležité.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Stav zásob
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie měla během posuzovaného období vzrůstající a kolísající tendence. To však nebylo považováno za důležitý ukazatel, jelikož toto výrobní odvětví pracuje na základě výroby na zakázku, zásoby jsou vždy velice nízké a značná část těchto zásob byla vyčleněna pro vývozní trh.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje výrobního odvětví Unie
100
67
93
100
76
Podíl na trhu
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Index podílu na trhu
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(89)
V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Unie snižoval a v období šetření klesl oproti původnímu objemu téměř o 25 %. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o 20 procentních bodů svého podílu na trhu.
(90)
Zjištění ohledně prodejních cen v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(91)
Čínský výrobce zopakoval žádost, aby mu byly zaslány informace o veřejných zakázkách, které byly žadateli uděleny, a o rozsahu, v němž byla určitá nabídková řízení zohledněna v rámci tohoto šetření. Z důvodů důvěrnosti však nebylo považováno za vhodné poskytnout takto podrobné údaje. Čínský výrobce rovněž požádal o další potvrzení, že při výpočtu spotřeby v Unii bylo jakožto rozhodující faktor použito datum podpisu prodejních smluv vyplývajících z nabídkových řízení. V tomto ohledu instituce potvrzují, že pro všechny strany byla použita metodika vysvětlená v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tatáž strana rovněž požádala o objasnění, zda údaje žadatele odkazují na oba jeho výrobní závody. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, potvrzuje se, že údaje oznámené žadatelem byly získány z obou jeho výrobních závodů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskové rozpětí před zdaněním
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(92)
V posuzovaném období se výrobní odvětví Unie stalo ztrátovým. V průběhu období šetření byla situace obzvláště nepříznivá.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Investice
100
164
100
354
105
Návratnost investic
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Peněžní tok
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(93)
Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Unie. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how, nikoli na investice.
(94)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Unie a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.
(95)
Stav peněžního toku výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zhoršil.
(96)
Vzhledem k tomu, že výroba systémů pro snímání nákladu představovala pouze malou část činností žadatele, nebyla schopnost získávat kapitál v tomto případě považována za důležitý ukazatel.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Zaměstnanost
100
110
129
160
167
Průměrné mzdové náklady na pracovníka
100
98
102
106
106
Produktivita na pracovníka
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(97)
Zaměstnanost, průměrné mzdové náklady na pracovníka a produktivita na pracovníka během posuzovaného období vzrostly. Tyto ukazatele však v tomto případě nejsou považovány za důležité, jelikož se většina údajů o zaměstnanosti týká výroby některých systémů pro snímání nákladu prodávaných na vývozním trhu.
(98)
Zjištění v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 64. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 85. až 98. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. Závěr o újmě
(100)
Zjištění obsažená v prozatímní nařízení, která se týkají odlišných stupňů významu ukazatelů újmy, zůstávají v tomto konkrétním řízení platná. Za nejdůležitější činitele újmy jsou považovány ziskovost, podíl na trhu a cenové podbízení, jelikož přímo odrážejí úspěchy výrobního odvětví Unie ve vztahu k jeho činnosti na trhu Unie. Důvody, proč některé jiné ukazatele důležité nejsou, jsou vysvětleny výše.
(101)
Pokud jde o ziskovost, stalo se výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztrátové a podíl výrobců v Unii na trhu klesl o 24 %. Kromě toho čínský výrobce podbízel žadatele v rozpětí od 15 do 20 %.
(102)
Čínský podíl dotčeného výrobku na trhu v Unii během posuzovaného období vzrostl o 140 %, zatímco výrobní odvětví Unie zároveň zaznamenalo výrazný pokles objemu prodeje (- 24 %) a podílu na trhu (o 20 procentních bodů).
(103)
Jak je vysvětleno v obecných poznámkách před touto analýzou újmy, údaje byly popsány jinak než v prozatímním nařízení. Je zřejmé, že ať jsou údaje popsány v ročním formátu, či nikoli, nemění se tím podstata údajů, ale pouze jejich prezentace. Výše popsané údaje o újmě (v souvislosti s makroekonomickými ukazateli) však rovněž zahrnují údaje od druhého výrobce v Unii. Je tudíž vyvozen závěr, že výše uvedené revidované údaje potvrzují prozatímní závěry o újmě, tedy že v posuzovaném období trvala nepříznivá situace ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že závěry o podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vymezené v prozatímním nařízení se kvůli změněné prezentaci údajů popsané v 85. bodě odůvodnění nemění. Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné jiné připomínky, 77. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 100. až 103. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(105)
Připomínky ke zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti byly obdrženy pouze od čínského výrobce.
(106)
Připomíná se, že účinky dumpingového dovozu a jiných činitelů byly vyjádřeny v celoročním průměru z důvodů vysvětlených v 85. bodě odůvodnění.
1. Účinky dumpingového dovozu
(107)
Podíl dumpingového dovozu na trhu vzrostl během posuzovaného období o 140 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 32 %. K těmto nepříznivým změnám pro výrobní odvětví Unie došlo v souvislosti s poklesem spotřeby v EU, který se v letech mezi rokem 2004 a obdobím šetření prohloubil o 11 % (údaj vyjádřený v celoročním průměru).
2. Účinky dalších faktorů
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Prodej výroby Unie na vývoz
100
93
123
245
233
Cena prodejů na vývoz
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(108)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (85 až 95 %) celkového objemu výroby v EU.
(109)
Čínský výrobce naznačil, že Komise neprovedla analýzu dovozu ze Spojených států amerických a že společnosti v USA prodaly během období šetření do EU více snímačů nákladu než společnosti v ČLR, toto tvrzení však není doloženo aktuálními skutečnostmi ani konkrétními ověřitelnými důkazy.
(110)
Po uložení prozatímních opatření se Komise aktivně snažila získat více informací o dovozu z USA, ale nakonec potvrdila údaje o objemu dovozu z USA, které byly stanoveny v prozatímní fázi.
(111)
Čínský výrobce kritizoval důsledky neúčasti výrobního odvětví Unie v některých nabídkových řízeních. V tomto ohledu podotýkáme, že při šetření byla zohledněna skutečnost, že ne všechny strany (výrobní odvětví Unie, jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce, jiní výrobci některých systémů pro snímání nákladu) předložily nabídky ve všech nabídkových řízeních. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Unie v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti. Přiměřená obchodní příležitost je jakožto rozhodující faktor při účasti v nabídkovém řízení potvrzena skutečností, že s účastí v nabídkovém řízení jsou spojeny určité náklady (na překlady, zprostředkovatele, někdy platbu za podání nabídky atd.) a společnosti nabídku nepředloží, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(112)
Čínský výrobce trval na tvrzení, že by v rámci příčinných souvislostí měly být hlouběji analyzovány škodlivé účinky necenových faktorů, například jiných technických faktorů.
(113)
Samozřejmě že by výrobní odvětví Unie bylo bývalo schopno uspokojit tytéž specifikace, jimiž se vyznačuje čínský výrobek. To by však znamenalo, že by výrobní odvětví Unie muselo daný výrobek nabídnout za vyšší cenu. Tato otázka ve skutečnosti v plném rozsahu odkrývá účinek dumpingu čínského výrobce. Část dumpingu je způsobena tím, že čínský vyvážející výrobce jednoduše nabízí výrobek s více rysy. Jelikož směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) připouští použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“, musela být zakázka téměř automaticky udělena čínskému dodavateli, který provádí dumping. Nabídky předložené čínským vývozcem by přestaly být ekonomicky nejvýhodnější, pokud by nebyly bývaly dumpingové, tzn. pokud by bývaly byly alespoň o tolik vyšší, aby zohlednily dodatečné rysy.
(114)
Na závěr je třeba poukázat na skutečnost, že z šetření vyplývá, že žadatel splnil všechny technické specifikace v nabídkových řízeních, v nichž jak žadatel, tak čínský výrobce předložili nabídku za stejných podmínek.
(115)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že došlo k případům, kdy byly nabídky uděleny čínské společnosti navzdory tomu, že nabídla vyšší cenu než žadatel. Takovéto transakce by tudíž neměly být považovány za transakce, které byly příčinou újmy.
(116)
V tomto ohledu je nutno poznamenat, že při šetření byl zjištěn pouze jediný případ nabídkového řízení, kdy se na první pohled zdá, že čínský výrobce získal zakázku navzdory skutečnosti, že nabídl vyšší cenu než žadatel. Šetřením však bylo odhaleno, že tomu tak ve skutečnosti nebylo, jelikož nabídka čínské společnosti zahrnuje mnoho dodatečných rysů za tutéž cenu. Pokud by měly být provedeny úpravy, aby byly všechny tyto dodatečné rysy zohledněny, byla by vývozní cena nižší a bylo by s ní spjato vyšší dumpingové rozpětí. Nebyly poskytnuty žádné ověřitelné informace na podporu tvrzení, že čínská společnost nabídla vyšší cenu než žadatel i v jiných nabídkových řízeních.
(117)
Čínský výrobce uvedl, že druhý výrobce v Unii stanovil nepřiměřeně nízké ceny, čímž způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, a že této straně není dovozem z Číny způsobena žádná újma, jelikož ukončila aktivní spolupráci.
(118)
Především se připomíná, že druhý výrobce v Unii poskytl v souvislosti s tímto řízením informace a že analýza újmy je posouzena ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho je na místě poznamenat, že tvrzení čínského výrobce o stanovení nepřiměřeně nízkých cen není doloženo žádnými věcnými důkazy a nemůže zpochybnit zjištění vyplývající z šetření, která jsou popsána v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 81. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 105. až 118. bodě odůvodnění se potvrzují.
(120)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje prozatímní zjištění, že dumpingový dovoz způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
7. ZÁJEM UNIE
1. Zájem uživatelů
(121)
Dva uživatelé, kteří již v prozatímní fázi zaslali námitky, trvali na svých původních připomínkách. Zdůrazňují obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží a technologickým vývojem, pokud by byla konečná opatření uložena. Oběma obavami se však zabývalo prozatímní nařízení a nebyly předloženy žádné nové informace, které by mohly potvrdit, že by uložením konečného cla byla alespoň v krátkodobém či střednědobém výhledu poškozena hospodářská soutěž a technologický vývoj.
2. Závěr o zájmu Unie
(122)
Žádná ze dvou výše uvedených námitek nemění prozatímní závěry. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 96. až 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Čínský výrobce vznesl připomínky k výpočtu prodeje pod cenou. V odůvodněných případech byly v konečné fázi provedeny úpravy.
(124)
Čínský výrobce předložil tvrzení ve vztahu k rozpětí újmy, které bylo podobné tvrzení v 51. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Toto tvrzení muselo být zamítnuto ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 51. bodě odůvodnění.
(125)
Čínský výrobce rovněž požádal o objasnění metody použité pro stanovení ziskového rozpětí před zdaněním a zejména o vysvětlení, na který rok se toto ziskové rozpětí vztahuje. V tomto ohledu se podotýká, že ziskové rozpětí před zdaněním bylo stanoveno na základě analýzy údajů, které se vztahují na finanční roky 2006 a 2007.
(126)
Výpočet konečného dumpingového rozpětí a definitivní úrovně pro odstranění újmy vedl k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečné dumpingové rozpětí. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveným v 123. až 126 bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují.
2. Konečná opatření
(127)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy. Ta byla vypočtena na 34 %, jelikož od prozatímního šetření, kdy byla celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu, výrazně klesla.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR 34 %.
(129)
V souladu se 120. bodem odůvodnění prozatímního nařízení se z důvodu podrobného monitorování účinnosti opatření žádají příslušné orgány členských států, aby Komisi pravidelně poskytovaly důvěrné informace o řízeních EU týkajících se zadávání veřejných zakázek, na jejichž základě došlo k prodeji systémů pro snímání nákladu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(130)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením. Jelikož konečné clo je nižší než clo prozatímní, uvolní se částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 34 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1242/2009 (7) uloženého z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091) a motorových vozidel vybavených takovými systémy kódů KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky, a to na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečného antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 510/2010 DEL CONSIGLIO
del 14 giugno 2010
che istituisce un dazio antidumping definitivo e dispone la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di determinati sistemi di scansione dei container originari della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1), che abroga il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (2) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 9,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione») dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. MISURE PROVVISORIE
(1)
Con il regolamento (UE) n. 1242/2009 (3) («regolamento provvisorio») la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di determinati sistemi di scansione dei container originari della Repubblica popolare cinese («RPC»).
(2)
Il procedimento antidumping è stato aperto in seguito a una denuncia presentata il 2 febbraio 2009 da Smiths Detection Group Limited («il denunciante») per conto di un produttore che rappresenta oltre l’80 % della produzione totale di determinati sistemi di scansione dei container nell’Unione. La denuncia conteneva elementi di prova relativi al dumping e al notevole pregiudizio che ne deriva, considerati sufficienti per giustificare l’apertura di un procedimento.
2. FASE SUCCESSIVA DEL PROCEDIMENTO
(3)
In seguito alla divulgazione dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stata decisa l’istituzione delle misure antidumping provvisorie (divulgazione delle conclusioni provvisorie), diverse parti interessate hanno presentato osservazioni scritte in merito alle conclusioni provvisorie. Le parti che ne hanno fatto richiesta hanno avuto l’opportunità di essere sentite.
(4)
La Commissione ha continuato a raccogliere e a verificare tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini delle conclusioni definitive. In particolare, la Commissione ha continuato l’inchiesta per quanto riguarda gli aspetti relativi al consumo UE. A tale proposito la Commissione ha contattato le parti interessate, in particolare gli utilizzatori e i produttori del prodotto in esame, al fine di verificare le affermazioni delle parti riguardo a una serie di transazioni.
(5)
Come indicato al considerando 9 del regolamento provvisorio, si ricorda che l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2007 e il 31 dicembre 2008 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2004 e la fine del periodo dell’inchiesta («periodo in esame»).
(6)
L’unico produttore esportatore cinese che ha collaborato (il «produttore cinese») ha affermato che non era giustificato utilizzare un PI di 18 mesi invece dei 12 mesi utilizzati in genere nelle inchieste antidumping. Secondo questo produttore cinese il PI avrebbe dovuto semplicemente riguardare l’anno di calendario 2008.
(7)
Va innanzitutto osservato che il produttore cinese in questione non aveva contestato l’uso di un PI di 18 mesi durante la fase provvisoria dell’inchiesta. Tale argomentazione è stata avanzata solo dopo l’adozione delle misure provvisorie. Il PI era stato tuttavia già annunciato nell’avviso di apertura del procedimento e nei questionari, ovvero fin dall’inizio dell’inchiesta. I motivi specifici della scelta di un PI di 18 mesi sono stati illustrati nel considerando 9 del regolamento provvisorio. La parte in questione non ha fornito alcun argomento per contestare la giustificazione riguardante il numero relativamente limitato di transazioni in tale mercato.
(8)
Affinché i dati relativi al PI fossero pienamente comparabili con quelli degli anni precedenti, le cifre indicate per il PI nelle sezioni relative al pregiudizio e al nesso di causalità sono state fornite su base annua.
(9)
Il produttore cinese ha altresì affermato che il PI era stato scelto per poter manipolare i fattori relativi al pregiudizio. Tale argomentazione non può essere accolta.
(10)
All’inizio dell’inchiesta la Commissione non era e non avrebbe potuto essere a conoscenza del complesso insieme di dati e cifre riguardanti gli indicatori del pregiudizio. Tali dati sono stati stabiliti solo nel corso dell’inchiesta.
(11)
Occorre infine fare presente che questa non è la prima volta che un PI supera i 12 mesi (ad esempio il PI di 16 mesi per il calcio metallico originario della Russia e della RPC fissato dal regolamento (UE) n. 892/94, della Commissione, (4) o il PI di 18 mesi per il carbonato di disodio originario degli Stati Uniti fissato dal regolamento (UE) n. 823/95, della Commissione (5).
(12)
Il produttore cinese ha inoltre affermato che la firma del contratto fissa tutte le transazioni in un momento preciso, indipendentemente dal fatto che una vendita sia effettuata o meno mediante gara d’appalto e che quindi non vi sarebbe necessità di un PI più esteso. Tale argomentazione non è convincente poiché non tiene conto del problema fondamentale, ovvero del numero relativamente ridotto di operazioni in questo settore. La data della firma del contratto è stata utilizzata solamente per ottenere una visione sufficientemente chiara degli elementi sostanziali delle vendite come pure di una data precisa grazie a cui distinguere quali operazioni dovessero rientrare rispettivamente nel PI e nei periodi precedenti e quali dovessero essere escluse.
(13)
In assenza di altre osservazioni relative al PI, si conferma il considerando 9 del regolamento provvisorio.
(14)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali si intendeva raccomandare l’imposizione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati sistemi di scansione dei container originari della RPC e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazi provvisori. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni dopo aver ricevuto le informazioni in questione.
(15)
Tutte le osservazioni orali e scritte trasmesse dalle parti interessate sono state esaminate e prese in considerazione se ritenute pertinenti.
3. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(16)
Dopo l’istituzione delle misure provvisorie, la definizione del prodotto è stata riesaminata alla luce delle osservazioni formulate dal produttore cinese e di un’analisi dettagliata delle argomentazioni dell’industria dell’Unione. Questo processo ha portato alla conclusione che per la scansione di container non possono essere utilizzati prodotti con tecnologie a base di raggi alfa o beta. Si ritiene pertanto giustificato escludere questi due tipi di tecnologie dalla definizione del prodotto. Non è stata presentata alcuna altra osservazione in grado di mettere in discussione le conclusioni provvisorie secondo cui tutte le altre tecnologie (escluse quelle basate sui raggi alfa e beta) incluse nella definizione del prodotto possono essere utilizzate nei sistemi di scansione dei container, e tutti i tipi di prodotto servono allo stesso scopo, segnatamente a scansionare i container utilizzando la stessa caratteristica principale, l’emissione di radiazioni concentrate nella scansione del container. Durante il PI le unità a base di raggi gamma del prodotto in esame erano effettivamente vendute nell’UE.
(17)
Alla luce di quanto precede si conclude che tutti i tipi di sistemi di scansione dei container, basati su tecnologie neutroniche, sull’uso di raggi X con una sorgente a raggi X da 250 KeV o più, oppure sull’utilizzo di radiazioni gamma, attualmente classificati ai codici NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ed ex 9030 10 00 nonché i veicoli a motore dotati di tali sistemi e attualmente classificati al codice NC ex 8705 90 90, condividono le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base, sono destinati agli stessi usi finali di base e si trovano in concorrenza reciproca nel mercato dell’Unione. Di conseguenza, nella misura in cui non si riferiscono alle tecnologie basate sui raggi alfa e beta, si riconfermano le conclusioni dei considerando da 10 a 15 del regolamento provvisorio.
(18)
In assenza di altre osservazioni relative al prodotto simile, si conferma il considerando 16 del regolamento provvisorio.
(19)
Si conclude pertanto in via definitiva che tutti i tipi di sistemi di scansione dei container quali definiti sopra sono considerati simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
4. DUMPING
1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato (TEM)
(20)
Il produttore cinese non ha chiesto il trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato («TEM»), ma solo il trattamento individuale («TI»). In assenza di osservazioni su questo punto, si confermano i considerando da 19 a 20 del regolamento provvisorio.
2. Trattamento individuale (TI)
(21)
In assenza di osservazioni riguardo al trattamento individuale, si confermano i considerando da 21 a 25 del regolamento provvisorio.
3. Valore normale
3.1. Paese di riferimento
(22)
Nessuna delle parti ha contestato la scelta degli Stati Uniti d’America (USA) come paese di riferimento.
(23)
Il produttore cinese ha ribadito le proprie osservazioni sulla mancata collaborazione di una società stabilita negli Stati Uniti d’America (USA), collegata al denunciante. Egli ha sostenuto che il denunciante, per calcolare il valore normale nella denuncia, avrebbe utilizzato dati relativi alla sua società collegata negli USA, pur avendo affermato durante l’inchiesta che questa sua società collegata non produceva il prodotto simile. Secondo il produttore cinese la parte statunitense collegata al denunciante avrebbe dovuto essere obbligata a collaborare all’inchiesta e la mancata collaborazione avrebbe dovuto giustificare la qualifica del denunciante come non collaborante e pertanto la chiusura del procedimento. A suo avviso la Commissione avrebbe dovuto chiarire e verificare se la società statunitense sia produttrice del prodotto simile. Il produttore esportatore cinese ha infine contestato l’applicazione delle norme UE non preferenziali in materia di origine quale indicatore del fatto che un operatore economico possa essere considerato produttore di un determinato prodotto.
(24)
Per quanto riguarda le osservazioni relative all’uso nella denuncia dei dati provenienti dalla società statunitense collegata al denunciante, si osserva che le informazioni sul valore normale contenute nella denuncia erano basate su prezzi statunitensi generali, pubblicati sul sito web «GSA Advantages» del governo degli Stati Uniti. Per due tipi di prodotto simile non vi erano prezzi disponibili al pubblico e il denunciante ha pertanto dovuto calcolare il valore normale facendo riferimento ai dati relativi ai propri costi di produzione nell’UE adeguati al livello degli Stati Uniti in base alla propria conoscenza del mercato statunitense.
(25)
Il produttore cinese non ha inoltre fornito alcun elemento di prova in grado di contestare le conclusioni esposte al considerando 32 del regolamento provvisorio.
(26)
La normativa antidumping dell’UE non prevede in alcun caso che un procedimento venga chiuso in seguito alla decisione di un produttore del paese di riferimento di non collaborare all’inchiesta. Il fatto che il produttore sia collegato con il denunciante non modifica tale conclusione. Del resto anche la causa T-249/06 (Interpipe), citata dal produttore cinese, non è pertinente nella fattispecie, poiché in quel caso occorreva determinare se una controllata del produttore comunitario fosse tenuta a collaborare ai fini della determinazione del pregiudizio, una questione ben diversa dalla presentazione di dati per il calcolo del valore normale nel paese di riferimento.
(27)
Quanto all’argomento avanzato in merito alla definizione del concetto di produttore, si rileva che in base all’inchiesta il denunciante produce il prodotto simile nell’UE e tale attività di fabbricazione conferisce l’origine conformemente alle norme UE non preferenziali in materia di origine. La normativa non prevede l’obbligo di presentare conclusioni sullo status dei soggetti giuridici che non sono oggetto dell’inchiesta relativa al presente procedimento, non sono stabiliti nell’UE o i cui dati non sono stati utilizzati durante l’inchiesta per qualsiasi accertamento.
(28)
In assenza di altre osservazioni relative alla scelta del paese di riferimento, si confermano i considerando da 26 a 37 del regolamento provvisorio.
3.2. Determinazione del valore normale
(29)
Si ricorda che il valore normale è stato calcolato sulla base dei dati forniti dall’unico produttore del paese di riferimento (gli Stati Uniti d’America) e dall’industria dell’Unione. In tal modo per un tipo di prodotto importato nell’UE il valore normale è stato determinato sulla base dei prezzi delle vendite del prodotto simile fabbricato negli Stati Uniti effettuate sul mercato interno dal produttore statunitense. Il produttore statunitense che ha collaborato non produceva alcun altro tipo di prodotto paragonabile ai tipi di prodotto importati dalla Cina nell’UE. Al fine di ottenere una base più ampia per il valore normale la Commissione ha esaminato anche se per altri tipi di prodotto fosse possibile determinare il valore normale su qualsiasi altra base, in conformità delle disposizioni dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base («su qualsiasi altra base equa»). Nella fase provvisoria si è constatato che per alcuni tipi di prodotti era possibile utilizzare informazioni verificate sui costi dell’industria dell’Unione.
(30)
In seguito all’istituzione delle misure provvisorie il produttore cinese ha presentato osservazioni in merito al valore normale.
(31)
Il produttore cinese ha sostenuto che il valore normale andava adeguato al ribasso per un importo corrispondente alla differenza di costo tra gli acceleratori prodotti internamente e quelli acquistati da terzi, poiché la società cinese produce i propri acceleratori, mentre i produttori degli Stati Uniti e l’industria dell’Unione li acquistano.
(32)
Va osservato che tale argomentazione non era suffragata da alcun elemento di prova fattuale, sebbene la Commissione abbia richiesto tali elementi di prova nel corso dell’inchiesta.
(33)
Il produttore cinese ha chiesto alla Commissione di fornire le specifiche precise dei tipi di modello utilizzati per il calcolo del valore normale. A tale riguardo si osserva che l’industria dell’Unione e il produttore del paese di riferimento considerano riservato questo tipo di informazioni. In effetti se venisse divulgata l’esatta denominazione dei modelli, tenuto conto del fatto che appartengono a un’unica serie, le cui caratteristiche specifiche erano già state divulgate e che per i calcoli del valore normale è stato usato solo un numero limitato di tipi di modello, se le parti beneficiassero di tale divulgazione sarebbero in grado di derivare i prezzi effettivi praticati per i tipi di modello in questione o il costo e i prezzi sulla base dei quali il valore normale è stato calcolato per vari tipi di modello. Tali informazioni sono effettivamente di carattere riservato, pertanto questa richiesta è stata respinta.
(34)
Il produttore cinese ha espresso dubbi sul modo in cui la Commissione ha determinato il valore normale a partire dai dati dell’industria dell’Unione, sostenendo che era opportuno utilizzare i prezzi di vendita effettivi anziché le offerte di prezzo per gare di appalto. In primo luogo è opportuno ricordare che i dati dell’industria dell’Unione sono stati utilizzati per disporre di una percentuale di rappresentatività più elevata per il confronto tra il valore normale e le vendite all’esportazione effettuate dal produttore cinese. Nella misura del possibile, per i tipi di prodotto in esame per i quali non si è potuto determinare il valore normale sulla base delle informazioni disponibili negli Stati Uniti, il valore normale è stato pertanto determinato sulla base di informazioni verificate dell’industria dell’Unione relative agli stessi tipi di prodotto importati dalla Cina.
(35)
Il valore normale è stato quindi calcolato per alcuni tipi di prodotto (in ogni caso diversi dai sistemi di scansione mobili) sulla base di costi standard, senza tenere conto di lavori o altri costi in loco, aggiungendo una percentuale di profitto normale, che era ad ogni modo significativamente inferiore al profitto di riferimento utilizzato per la determinazione del margine di pregiudizio. L’inchiesta ha determinato che l’industria dell’Unione applica costi standard per tutti i tipi di prodotto offerti. La documentazione relativa all’elaborazione di tali costi standard, il modo in cui sono stati calcolati e il loro confronto con i costi effettivi corrispondenti sono stati verificati e giudicati adeguati.
(36)
La struttura dei costi dell’industria dell’Unione è stata inoltre comparata a quella del produttore statunitense del prodotto simile. Si è constatato che: i) il margine di profitto del produttore statunitense era più elevato di quello utilizzato per calcolare il valore normale sulla base dei dati dell’industria dell’Unione e ii) la struttura dei costi dell’industria dell’Unione è sostanzialmente analoga a quella del produttore del paese di riferimento (la differenza esatta non può essere indicata per ragioni di riservatezza). In tal modo l’utilizzo di dati dell’industria dell’Unione per determinare il valore normale è chiaramente conforme alle disposizioni dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
(37)
Il produttore cinese ha inoltre formulato osservazioni relative alla gara d’appalto pubblica sulla base della quale il produttore statunitense del prodotto simile ha venduto sistemi di scansione mobili dei container nel mercato statunitense. Tale società ha sostenuto che se la Commissione utilizza un valore normale basato su una gara d’appalto del 2005 e la paragona al prezzo all’esportazione relativo al PI, tale confronto non potrebbe essere ritenuto equo. Questa argomentazione non è suffragata dai fatti constatati durante l’inchiesta. Negli Stati Uniti le gare di appalto pubbliche danno luogo all’aggiudicazione di un accordo quadro a titolo del quale l’aggiudicatario può vendere i propri prodotti per un determinato periodo. L’accordo quadro tuttavia non conteneva prezzi. Tale accordo è stato effettivamente concluso nel 2005, ma le rispettive singole offerte e la firma dei contratti sono avvenute nel 2007, ovvero nel corso del PI. La Commissione ha pertanto ritenuto che tale gara d’appalto dovesse essere presa in considerazione nel PI e rientrare tra i dati necessari per il calcolo del margine di dumping.
(38)
Il produttore cinese ha inoltre chiesto chiarimenti sul motivo per cui il valore normale relativo agli scanner trasportabili analoghi a quelli venduti in Lettonia non si basava sulle vendite del produttore statunitense ma sui dati dell’industria dell’Unione. A tale riguardo va osservato che la Commissione non ha potuto utilizzare dati del paese di riferimento poiché non erano disponibili presso il produttore del paese di riferimento che ha collaborato.
(39)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando da 38 a 42 del regolamento provvisorio.
4. Prezzo all’esportazione
(40)
In seguito all’istituzione di misure provvisorie il produttore cinese ha presentato osservazioni sul prezzo all’esportazione.
(41)
Le osservazioni formulate riguardavano specifici elementi di costo relativi a transazioni nei Paesi Bassi, in Finlandia e in Polonia. Le osservazioni suffragate da dati verificati sono state accolte e il calcolo del margine di dumping è stato riveduto di conseguenza. Le osservazioni riguardanti alcuni costi di installazione sono state respinte. A tale proposito si ricorda che, sebbene in varie fasi dell’inchiesta siano stati richiesti pertinenti dati effettivi sul prezzo di diversi elementi del prodotto in esame, la società non ha mai fatto il tentativo di trasmettere una proposta di ripartizione dei prezzi conclusiva. Gli importi comunicati successivamente alla divulgazione delle conclusioni provvisorie costituiscono informazioni nuove non suffragate da informazioni contabili o da altri elementi di prova verificabili.
(42)
Il produttore cinese ha inoltre precisato di aver effettuato una vendita senza gara d’appalto pubblica. Tale affermazione è confermata. L’inchiesta ha tuttavia stabilito che tale vendita non è stata effettuata nel corso della normale attività commerciale. In realtà riguardava di un prodotto di sostituzione e il prezzo cui si riferisce era stato concordato vari anni prima del PI. Il prodotto di sostituzione era di tipo completamente diverso da quello del prodotto originale. Non si trattava quindi di una transazione relativa al PI, ma dell’estinzione di un contratto precedentemente concluso. Il prezzo all’esportazione relativo a tale transazione non ha quindi potuto essere preso in considerazione nel calcolo.
(43)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando da 43 a 46 del regolamento provvisorio.
5. Confronto
(44)
Il produttore cinese ha sostenuto che il confronto era stato effettuato sulla base di numeri di controllo del prodotto troncati che ignorano le differenze fisiche dei prodotti da comparare. La società cinese ha inoltre affermato che per il confronto dei prezzi si sarebbe dovuto tener conto degli acceleratori, delle differenze tra i tipi di telai e tra livelli di energia.
(45)
Relativamente alla prima affermazione, occorre sottolineare quanto segue: per quanto riguarda i dati provenienti dall’industria dell’Unione, si ricorda che i calcoli sono stati effettuati con dati direttamente connessi alle offerte presentate per gare di appalto pubbliche, ovvero riguardanti tipi di prodotto che erano in concorrenza allo stesso stadio commerciale, nello stesso momento ed erano ritenuti comparabili dalle amministrazioni aggiudicatrici. Quanto ai dati provenienti dal produttore statunitense del prodotto simile, l’inchiesta ha stabilito che il tipo di prodotto comparato era conforme alle norme rigorose di cui all’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base, ovvero è simile sotto tutti gli aspetti al prodotto in esame. Di conseguenza, il fatto che il numero di controllo del prodotto, troncato o no, non rifletta tutte le differenze fisiche non impedisce alla Commissione di effettuare un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione. Soprattutto, sono state esaminate le differenze in grado di influire sulla comparabilità dei prezzi. Secondo le informazioni disponibili, i prodotti forniti dal produttore cinese contengono spesso caratteristiche supplementari rispetto a quelli utilizzati come base del valore normale. Per questo motivo il valore normale è stato determinato con cautela.
(46)
Per quanto riguarda gli acceleratori, i tipi di telai e i livelli di energia, si rileva che gli adeguamenti richiesti rientrano nel campo di applicazione dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base; tuttavia non è stato dimostrato che le presunte differenze tra i fattori influiscano sul prezzo e sulla comparabilità dei prezzi, poiché il produttore cinese non ha fornito alcuna informazione in grado di giustificare un adeguamento.
(47)
Il produttore cinese ha affermato che l’acceleratore è un componente importante del prodotto in esame e avrebbe dovuto essere incluso nella struttura del numero di controllo del prodotto. La Commissione non lo ha incluso poiché nessuna delle parti interessate ha presentato elementi di prova del fatto che l’acceleratore era un fattore determinante per la distinzione dei diversi tipi di prodotto.
(48)
Il produttore cinese ha inoltre chiesto di conoscere la natura e l’ampiezza degli adeguamenti apportati al valore normale per riportarlo a livello franco fabbrica. A titolo dei costi di garanzia e di credito sono stati apportati adeguamenti al valore normale determinato sulla base dei prezzi di vendita interni dell’unico produttore statunitense del prodotto simile. A titolo dei costi di trasporto, garanzia, formazione e documentazione nonché delle commissioni per gli agenti sono stati apportati adeguamenti al valore normale determinato sulla base di dati provenienti dall’industria dell’Unione. Per quanto riguarda la richiesta di conoscere l’ampiezza degli adeguamenti, la Commissione non può divulgare tali dati poiché queste informazioni sono considerate di carattere riservato. Va inoltre rilevato che, al momento del calcolo del prezzo all’esportazione franco fabbrica, i dati corrispondenti non sono stati comunicati all’industria dell’Unione.
(49)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando da 47 a 48 del regolamento provvisorio.
6. Margini di dumping
(50)
Il produttore cinese ha contestato il fatto che alcune vendite siano state escluse dal calcolo del dumping. A tale proposito va osservato che i valori delle vendite relative alle transazioni in questione sono stati originariamente considerati per la determinazione dei prezzi all’esportazione. Non è stato tuttavia possibile determinare il valore normale corrispondente a tali transazioni. Per tale motivo non si è potuto effettuare alcun confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione.
(51)
Il produttore cinese ha inoltre affermato che i valori cif delle vendite di cui al considerando 50 avrebbero dovuto essere inclusi nel valore totale cif utilizzato come denominatore per il calcolo del dumping. Tale argomentazione non può essere accolta. Il dumping totale è calcolato dividendo la somma dei diversi dumping riscontrati (quando è possibile effettuare un confronto dei prezzi) per la somma dei corrispondenti valori cif. L’inclusione nei calcoli dei valori cif di vendite per le quali non è stato possibile effettuare un confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione in assenza di un valore normale stabilito falserebbe i calcoli poiché il nominatore e il denominatore non si riferirebbero più a transazioni comparabili.
(52)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando da 49 a 50 del regolamento provvisorio.
(53)
Alla luce di quanto precede il margine di dumping definitivo, espresso in percentuale del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è pari al 38,8 %.
5. PREGIUDIZIO
(54)
Solo il produttore cinese ha presentato osservazioni sulle conclusioni relative al pregiudizio, alcune delle quali sono una mera ripetizione delle osservazioni che hanno già ricevuto una risposta nel regolamento provvisorio.
(55)
Gli argomenti relativi alle osservazioni già trattate nel regolamento provvisorio non vengono ripetuti nel presente regolamento.
1. Considerazioni generali
(56)
Si ricorda che in questo caso le informazioni presentate si riferiscono a due produttori e a un produttore esportatore dell’Unione che rappresentano essenzialmente il mercato dell’Unione. Considerato quanto precede, al fine di proteggere le informazioni riservate delle imprese, non si possono fornire cifre precise. Gli indicatori figurano pertanto in forma di indici o di serie di valori.
(57)
Nella risposta alle conclusioni provvisorie il produttore cinese ha chiesto che l’analisi del pregiudizio venga presentata su base annua. Sebbene questo non modifichi la sostanza dei dati, ma solo la loro presentazione, la richiesta è stata ritenuta giustificata, pertanto l’analisi presentata di seguito è interamente annualizzata.
(58)
Il produttore cinese ha contestato i dati forniti nel documento relativo alle conclusioni provvisorie per quanto riguarda il volume delle sue vendite nel periodo in esame (dal 2004 alla fine del PI). Si rileva che la Commissione ha trasmesso al produttore cinese una ripartizione esaustiva e completa dei dati elaborati. Le informazioni inviate in risposta dal produttore cinese sono state quindi confrontate con le informazioni disponibili fornite dalle autorità degli Stati membri che utilizzano il prodotto in esame e dai produttori dell’Unione. Nella fase definitiva dell’inchiesta si disponeva pertanto di informazioni dettagliate sulle vendite cinesi nell’Unione e il loro rispettivo impatto.
(59)
Il produttore cinese ha sostenuto che le sue vendite avrebbero dovuto essere escluse dall’analisi del pregiudizio e del nesso di causalità in assenza di offerte da parte dell’industria dell’Unione. Va tuttavia osservato che le istituzioni non possono affermare che il fatto che l’industria dell’Unione durante il PI non abbia presentato un’offerta per una gara d’appalto specifica, a differenza del produttore cinese, abbia comportato un pregiudizio autoinflitto tale da aver spezzato il nesso causale tra pregiudizio e dumping. Inoltre, la partecipazione a una gara d’appalto non avviene senza costi (spese di traduzione, per agenti, talvolta di partecipazione alla gara, ecc.), pertanto le società non presentano un’offerta se non sono sicure di avere una possibilità.
(60)
Si è inoltre affermato che ove il denunciante (Smiths Detection Group Limited) abbia presentato offerte superiori all’importo massimo indicato nel bando di gara, dette offerte andrebbero escluse dall’analisi del pregiudizio e del nesso di causalità. Dall’inchiesta non sono tuttavia emerse informazioni verificabili in grado di confermare l’esistenza di simili offerte.
(61)
Il produttore cinese ha dichiarato che i dati sul pregiudizio presentano un’asimmetria. Questo è dovuto al fatto che i volumi delle vendite, la quota di mercato e il profitto si riferiscono alle vendite in base alla data di contratto, mentre alcuni altri fattori di pregiudizio sono stati ricavati dalla contabilità finanziaria del denunciante e pertanto possono non corrispondere allo stesso periodo. All’inizio dell’inchiesta i servizi della Commissione hanno dovuto stabilire un punto di riferimento definito per le vendite, applicabile a tutte le società che avrebbero collaborato al procedimento. Si è deciso che la data del contratto avrebbe costituito il punto di riferimento migliore poiché esiste spesso un lungo intervallo di tempo tra la data di avvio della gara d’appalto e la data del contratto, così come tra quest’ultima e la data dell’ultima fattura. Un singolo contratto può inoltre essere oggetto di diverse fatture ed essere di durata pluriennale.
(62)
Una volta scelta la data del contratto come punto di riferimento, non è stato possibile chiedere ai produttori dell’Unione di presentare le risposte al questionario basandosi su tale data. A tal fine avrebbero dovuto riadattare totalmente la propria contabilità in un modo che non corrisponde alla pratica normale e che avrebbe introdotto numerose ambiguità, con conseguenze negative per la qualità di tali informazioni. Tenendo conto che le date delle fatture non erano utilizzabili come punto di riferimento, i dati relativi al pregiudizio sono stati ricavati in questo caso nel modo migliore possibile per il prodotto in esame.
(63)
Nel corso del decimo mese dell’inchiesta, ovverossia nella sua risposta alle conclusioni provvisorie, il produttore cinese ha inoltre contestato il fatto che il PI avesse una durata di 18 mesi, sostenendo che avrebbe dovuto limitarsi all’anno di calendario 2008. Tale argomentazione è stata respinta per i motivi a favore del periodo di 18 mesi di cui al regolamento provvisorio e nei considerando da 5 a 11. Tale modifica avrebbe inoltre impedito la conclusione dell’inchiesta entro i termini, poiché sarebbe stato necessario chiedere alle società che hanno collaborato di ripresentare le risposte ai questionari sulla base del PI modificato.
(64)
Il produttore cinese ha inoltre espresso dubbi sul fatto che le numerose società UE collegate al denunciante siano state correttamente incluse nell’analisi del pregiudizio effettuata dalla Commissione. La verifica delle risposte al questionario del denunciante è stata tuttavia effettuata con la piena collaborazione dell’intero gruppo e la Commissione ha accertato che gli indicatori del pregiudizio e i relativi calcoli erano stati analizzati adeguatamente per l’intero gruppo. Come era stato precisato al produttore cinese prima dell’adozione delle misure provvisorie, le società UE in questione svolgono un ruolo insignificante, oppure nessun ruolo, nella fabbricazione e nella commercializzazione del prodotto in esame. Il loro intervento è limitato in effetti ad alcune funzioni relative alle vendite del prodotto oggetto dell’inchiesta (ad esempio la manutenzione) e di prodotti che non rientrano nel campo di applicazione del presente regolamento.
(65)
Il produttore cinese ha infine sostenuto che nella misura in cui l’industria dell’Unione non ha potuto rispettare le specifiche tecniche di alcune gare d’appalto o non ha partecipato a dette gare, in tali transazioni non si è verificato alcun dumping arrecante pregiudizio all’industria dell’UE. Tale argomentazione non ha potuto essere accolta.
(66)
In primo luogo va osservato che il fatto di non poter determinare il valore normale di alcune operazioni di esportazione non mette in dubbio la conclusione che il dumping è pregiudizievole, purché la base del calcolo sia considerata rappresentativa, come indubbiamente risulta nel caso presente (cfr. il considerando 50). Per le transazioni specifiche in questione si rileva quanto segue. La transazione per la quale sono sorti problemi connessi alle specifiche tecniche riguarda un tipo di prodotto venduto sulla base di una gara d’appalto. Il produttore cinese da un lato e i due produttori dell’Unione dall’altro hanno interpretato il bando di gara in modo molto diverso. Verso la fine dell’inchiesta Il produttore cinese ha affermato che il tipo di prodotto in questione non corrisponde affatto a uno scanner mobile, mentre l’industria dell’Unione era di parere contrario. È pertanto evidente che l’industria dell’Unione ha partecipato a tale bando di gara con la legittima convinzione di dover offrire uno specifico tipo di prodotto. Tale partecipazione ha soprattutto comportato costi (spese di traduzione, per agenti, di partecipazione alla gara, ecc.). Pertanto, il fatto che la conclusione finale della procedura di gara sia stata che l’Unione non ha presentato un’offerta alle stesse condizioni, non implica automaticamente che tali importazioni non abbiano contribuito al pregiudizio.
(67)
Per quanto riguarda le altre transazioni alle quali si riferisce il produttore cinese, una non rientra nel PI e, come indicato al considerando 42, si tratta in realtà dell’estinzione di un contratto precedentemente concluso, mentre per l’altra transazione l’industria dell’Unione non ha partecipato al bando di gara. Relativamente alla prima transazione non sono state elaborate conclusioni in merito al pregiudizio. Quanto alla seconda, si applicano le conclusioni del considerando 59.
2. Produzione dell’Unione e industria dell’Unione
(68)
Nel corso dell’undicesimo mese dell’inchiesta una società rumena si è manifestata e ha affermato di essere un produttore UE di determinati sistemi di scansione dei container durante il PI. La Commissione ha cercato e verificato informazioni relative all’effettiva situazione di tale società. In base alle informazioni trasmesse dalla società stessa e da altri soggetti del pertinente mercato, compreso il produttore cinese, il ruolo di tale società nella fabbricazione del prodotto simile è strettamente connesso alle attività di produzione di un grande produttore UE di sistemi di scansione dei container. Di conseguenza, nel corso della presente inchiesta l’unica vendita effettuata dalla società rumena durante il PI si considera effettuata dal produttore UE di sistemi di scansione dei container con cui ha collaborato.
(69)
Per quanto riguarda gli indicatori macro-economici quali consumo, produzione, utilizzo della capacità produttiva, scorte, volume delle vendite, quota di mercato, occupazione, produttività e salari così come vendite all’esportazione, si rileva che sono stati analizzati per tutti i produttori dell’Unione.
(70)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 52 a 56 del regolamento provvisorio.
3. Consumo dell’Unione
(71)
Il produttore cinese ha sostenuto che il livello del consumo dell’Unione indicato nel regolamento provvisorio non era corretto. La Commissione ha quindi contattato le parti interessate, in particolare gli utilizzatori, al fine di raccogliere ulteriori informazioni sul consumo nell’UE durante il periodo in esame. Sulla base delle risposte supplementari fornite dalle parti si considera che il consumo nell’UE abbia presentato l’andamento seguente:
2004
2005
2006
2007
PI
Indice: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Fonte: risposte ai questionari e altre informazioni presentate successivamente
(72)
Il consumo del prodotto in esame e del prodotto simile nell’UE è aumentato dell’11 % durante il periodo in esame.
(73)
Il produttore cinese ha sostenuto che è opportuno comunicare i dati effettivi sul consumo anziché informazioni indicizzate. A tale proposito va osservato che, come già chiaramente indicato al considerando 54 del regolamento provvisorio, il numero delle parti coinvolte nella produzione di determinati sistemi di scansione dei container è molto limitato nell’UE e la divulgazione dei dati effettivi sul consumo comporterebbe l’indicazione delle vendite effettive delle parti, che è considerata un’informazione di carattere riservato.
(74)
È stato inoltre affermato che il consumo dovrebbe tenere conto di tutte le unità del prodotto in esame consumato nel mercato dell’UE. A tale riguardo si rileva che le cifre relative al consumo dell’Unione tengono conto di tutte le vendite del prodotto oggetto dell’inchiesta effettuate (in seguito a una procedura di gara oppure no) da tutte le parti (se note alla Commissione). I dati sono stati verificati e confrontati con varie fonti disponibili. Le cifre relative al consumo comprendono tuttavia solo le vendite effettive e non il numero ridotto di transazioni riguardanti noleggi o donazioni comunicato alla Commissione. Se si fossero considerate tali transazioni la quota di mercato cinese sarebbe stata anche più elevata.
(75)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando 57 e 58 del regolamento provvisorio, quali modificati dai precedenti considerando da 71 a 74.
4. Importazioni dal paese interessato
a) Volume, prezzo e quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping relative al prodotto in esame
(76)
Come indicato ai considerando 57 e 58 i volumi e la quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame sono stati rivisti. Il calcolo dei dati su base annua e l’aggiornamento dei volumi hanno confermato le conclusioni del regolamento provvisorio secondo cui le importazioni e la relativa quota di mercato sono sensibilmente aumentate a partire dal 2004. La parte cinese ha contestato la metodologia utilizzata per l’indicizzazione di tali dati. È importante sottolineare che i dati effettivi utilizzati, indipendentemente dall’indicizzazione, mostrano tanto in fase provvisoria quanto in fase definitiva un aumento significativo del volume e della quota di mercato delle importazioni dal paese interessato.
(77)
Il volume delle importazioni del prodotto in esame è aumentato in misura superiore al 150 % per tutto il periodo in esame.
2004
2005
2006
2007
PI
Volume delle importazioni
100
75
250
200
267
Indice: 2004 = 100
Fonte: risposte ai questionari e altre informazioni presentate successivamente
(78)
Come indicato al considerando 60 del regolamento provvisorio, il prezzo medio all’esportazione varia considerevolmente in base ai tipi di scanner per container importati, quindi non è possibile trarre conclusioni significative.
(79)
La quota di mercato delle importazioni dal paese interessato è più che duplicata nel periodo in esame.
2004
2005
2006
2007
PI
Quota del mercato della RPC
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indice: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Fonte: risposte ai questionari e altre informazioni presentate successivamente
(80)
Il produttore cinese ha sostenuto che andrebbero esaminati anche i volumi successivi al PI (gare vinte durante il PI che hanno portato alla firma di contratti dopo il PI). Conformemente alle disposizioni del regolamento di base, gli sviluppi successivi al PI vengono presi in considerazione solamente in circostanze eccezionali. Il produttore cinese non ha fatto riferimento a simili circostanze. Per motivi di comparabilità sarebbe stato inoltre necessario riassegnare anche le vendite anteriori al PI. Tale argomentazione non è stata pertanto accolta. Tenendo conto dell’incremento delle importazioni in termini di volumi e di quota di mercato mostrato sopra, tale decisione non avrebbe comunque influito sui fattori esaminati in questo caso.
b) Undercutting
(81)
Il produttore cinese ha sostenuto che il metodo utilizzato per stabilire l’undercutting nel regolamento provvisorio era errato. A suo avviso non era possibile confrontare i propri prezzi di vendita effettivi con i prezzi offerti dall’industria dell’Unione nel corso una procedura di gara. A tale proposito va osservato che la metodologia scelta è stata considerata la più appropriata, data la necessità di effettuare un equo confronto per un prodotto di carattere molto complesso e oggetto di appalti pubblici. Le parti interessate non hanno indicato altri metodi possibili.
(82)
È opportuno precisare che sebbene la metodologia sia rimasta la stessa descritta sopra, al calcolo sono state apportate correzioni minori che hanno ridotto i prezzi dell’industria dell’Unione e che sono state comunicate alle parti interessate.
(83)
Dal confronto riveduto risulta che durante il PI le importazioni del prodotto in esame nell’Unione sono state effettuate a prezzi inferiori del 15-20 % rispetto a quelli dell’industria dell’Unione. Va osservato che il produttore cinese nelle sue comunicazioni ha sostenuto che uno dei motivi per cui ha vinto alcuni appalti è stato il fatto che offriva un prodotto con specifiche migliori. Dal punto di vista dell’undercutting (e dell’underselling) questo avrebbe potuto comportare adeguamenti e un calcolo di margini di pregiudizio più elevati. Tali adeguamenti non sono stati apportati poiché l’affermazione non è stata dimostrata e mancavano informazioni per quantificarli.
(84)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano le altre informazioni di cui ai considerando da 59 a 62 del regolamento provvisorio, quali modificati dai precedenti considerando da 76 a 83.
5. Situazione dell’industria dell’Unione
(85)
Va osservato che i dati relativi agli indicatori del pregiudizio vengono presentati in modo diverso nel regolamento definitivo per tenere conto di due questioni indicate ai considerando 57 e 69, ovvero la richiesta del produttore cinese di disporre di dati annualizzati per il PI di 18 mesi e l’aggiunta nell’analisi dei macro-indicatori dei dati ottenuti dal secondo produttore dell’Unione.
2004
2005
2006
2007
PI
Produzione
100
75
94
173
151
Capacità
100
83
90
185
200
Utilizzo della capacità produttiva
100
90
104
94
76
Indice: 2004 = 100
Fonte: risposte al questionario
(86)
Nel periodo in esame il volume di produzione dell’industria dell’Unione è aumentato del 51 %. Questa tendenza positiva è dovuta principalmente al buon livello di vendite all’esportazione del prodotto simile. Per lo stesso motivo l’industria dell’Unione ha raddoppiato la propria capacità produttiva nel periodo in esame. L’utilizzo della capacità produttiva dell’industria dell’Unione è diminuito del 24 % durante il periodo in esame.
(87)
Tenendo conto del fatto che le cifre di cui sopra si riferiscono alla produzione, una parte significativa della quale è venduta in mercati diversi da quello dell’UE, si ritiene che non si tratti di indicatori importanti in questo caso.
2004
2005
2006
2007
PI
Scorte
100
164
155
127
136
Indice: 2004 = 100
Fonte: risposte al questionario
(88)
Il livello delle scorte dell’industria dell’Unione ha mostrato una tendenza oscillante al rialzo durante il periodo in esame. Questo indicatore non è stato tuttavia considerato importante poiché il settore esaminato opera secondo un sistema di produzione su ordinazione, in cui le scorte sono mantenute a livelli molto bassi, e una buona parte delle scorte era destinata all’esportazione.
2004
2005
2006
2007
PI
Volume delle vendite nell’Unione
100
67
93
100
76
Quota di mercato
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Quota di mercato indicizzata
100
108
82
91
68
Indice: 2004 = 100
Fonte: risposte ai questionari e altre informazioni presentate successivamente
(89)
Le vendite dell’industria dell’Unione sono diminuite durante il periodo in esame e nel corso del PI sono scese quasi del 25 % rispetto al loro volume originario. L’industria dell’Unione ha perso circa 20 punti percentuali della sua quota di mercato tra il 2004 e la fine del PI.
(90)
Sono confermate le conclusioni relative ai prezzi di vendita di cui al considerando 69 del regolamento provvisorio.
(91)
Il produttore cinese ha nuovamente chiesto informazioni sulle gare di appalto pubbliche vinte dal denunciante e sulla misura in cui alcune gare di appalto sono state prese in considerazione nel quadro dell’inchiesta. Si è tuttavia ritenuto che per motivi di riservatezza non fosse appropriato fornire informazioni così dettagliate. Il produttore cinese ha inoltre chiesto conferma del fatto che la data della firma dei contratti di vendita conclusi nel quadro di procedure di gara sia stata utilizzata come fattore determinante per il calcolo del consumo dell’Unione. A tale proposito le istituzioni confermano che la metodologia esposta al considerando 57 del regolamento provvisorio è stata utilizzata per tutte le parti. La stessa parte ha inoltre chiesto se i dati del denunciante si riferissero a tutti e due i siti di produzione di quest’ultimo. A tale riguardo si conferma che, come indicato al considerando 7, lettera a), del regolamento provvisorio, tali dati riguardano entrambi i siti di produzione del denunciante.
2004
2005
2006
2007
PI
Margine di profitto al lordo delle imposte
100
85
90
7
-50
Indice: 2004 = 100
Fonte: risposte al questionario
(92)
Nel periodo in esame l’industria dell’Unione ha iniziato ad accumulare perdite. La situazione era particolarmente negativa durante il PI.
2004
2005
2006
2007
PI
Investimenti
100
164
100
354
105
Utile sul capitale investito
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Flusso di cassa
100
124
257
186
-71
Indice: 2004 = 100
Fonte: risposte al questionario
(93)
Durante il periodo in esame gli investimenti sono rimasti a livelli bassi. Una buona parte degli investimenti è stata destinata alla manutenzione dei siti operativi dell’industria dell’Unione. Il livello superiore di investimenti osservato nel 2007 riguarda un nuovo brevetto per migliorare le prestazioni del prodotto in esame. Si ricorda che questo settore è ad alta intensità di competenza tecnica e non di investimenti.
(94)
L’utile sul capitale investito, espresso in termini di utili netti dell’industria dell’Unione e di valore contabile netto dei suoi investimenti, è crollato nel corso del periodo in esame, ma non è un buon indicatore del pregiudizio perché riflette principalmente attività che erano già state ammortizzate.
(95)
La situazione del flusso di cassa dell’industria dell’Unione è notevolmente peggiorata nel periodo in esame.
(96)
Tenendo conto del fatto che la produzione di sistemi di scansione dei container costituisce una parte ridotta dell’attività del denunciante, la capacità di ottenere capitali non è stata considerata un indicatore importante in questo caso.
2004
2005
2006
2007
PI
Occupazione
100
110
129
160
167
Costo medio della manodopera per dipendente
100
98
102
106
106
Produttività per dipendente
100
68
73
109
135
Indice: 2004 = 100
Fonte: risposte al questionario
(97)
L’occupazione, il costo medio della manodopera per dipendente e la produttività per dipendente sono aumentati nel corso del periodo in esame. Tali indicatori non sono stati tuttavia ritenuti importanti in questo caso poiché gran parte dell’occupazione è connessa alla produzione di determinati sistemi di scansione dei container venduti sui mercati di esportazione.
(98)
Si confermano le conclusioni di cui al considerando 76 del regolamento provvisorio.
(99)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano le altre informazioni di cui ai considerando da 64 a 76 del regolamento provvisorio, come modificate dai considerando da 85 a 98.
6. Conclusioni relative al pregiudizio
(100)
Restano valide le conclusioni che figurano nel regolamento provvisorio e riguardano i diversi gradi di importanza degli indicatori di pregiudizio in questo procedimento specifico. I principali fattori di pregiudizio sono considerati la redditività, la quota di mercato e l’undercutting, poiché riflettono direttamente la situazione dell’industria dell’Unione in rapporto alla sua attività nel mercato dell’Unione. I motivi per cui altri indicatori non sono particolarmente pertinenti sono esposti in quanto precede.
(101)
Per quanto riguarda la redditività, l’industria dell’Unione ha iniziato ad accumulare perdite nel periodo in esame e la quota di mercato dei produttori dell’Unione è diminuita del 24 %. Inoltre, il produttore cinese ha offerto prezzi inferiori del 15-20 % rispetto a quelli del denunciante.
(102)
La quota di mercato cinese del prodotto in esame nell’Unione è effettivamente aumentata del 140 % durante il periodo in esame, mentre nel contempo l’industria dell’Unione ha subito un sensibile calo dei volumi di vendita (- 24 %) e di quota di mercato (20 punti percentuali).
(103)
Come indicato nelle osservazioni generali che precedono la presente analisi del pregiudizio, i dati sono stati presentati in modo diverso rispetto al regolamento provvisorio. Chiaramente, il fatto che i dati siano espressi su base annua oppure no, non altera la loro sostanza, ma solo la loro presentazione. I dati sul pregiudizio sopra indicati (macro-indicatori) comprendono tuttavia anche dati del secondo produttore dell’Unione. Si conclude pertanto che i dati rivisti di cui sopra confermano le conclusioni provvisorie sul pregiudizio, ovvero che durante il periodo in esame si è verificata una situazione pregiudizievole ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
(104)
Alla luce di quanto precede si ritiene che le conclusioni relative al pregiudizio notevole subito dall’industria dell’Unione, esposte nel regolamento provvisorio, non siano modificate dal cambiamento nella presentazione di cui al considerando 85. In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando da 77 a 80 del regolamento provvisorio, come modificati dai considerando da 100 a 103.
6. NESSO DI CAUSALITÀ
(105)
Il produttore cinese è stato il solo a trasmettere osservazioni sulle conclusioni relative al nesso di causalità.
(106)
Si ricorda che gli effetti delle importazioni oggetto di dumping e di altri fattori sono stati annualizzati per i motivi esposti al considerando 85.
1. Effetti delle importazioni oggetto di dumping
(107)
La quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping è aumentata del 140 % durante il periodo in esame, mentre l’industria dell’Unione ha perso il 32 % della sua quota di mercato. Queste evoluzioni negative per l’industria dell’Unione si sono verificate contestualmente a un aumento dell’11 % del consumo UE tra il 2004 e il PI (cifra annualizzata).
2. Effetti di altri fattori
2004
2005
2006
2007
PI
Vendite all’esportazione di prodotti dell’Unione
100
93
123
245
233
Prezzo di vendita all’esportazione
100
107
60
63
70
Indice: 2004 = 100
Fonte: risposte al questionario
(108)
Il volume delle esportazioni realizzate dall’industria dell’Unione è aumentato nel periodo in esame. Le esportazioni hanno rappresentato la maggior parte (tra l’85 e il 95 %) del volume totale della produzione UE nel PI.
(109)
Il produttore cinese ha affermato che la Commissione non ha analizzato le importazioni dagli Stati Uniti, mentre le società statunitensi avrebbero venduto nell’UE più scanner di container rispetto alle società cinesi; tale affermazione non è tuttavia suffragata da dati di fatto né da elementi di prova concreti e verificabili.
(110)
Dopo l’adozione delle misure provvisorie la Commissione ha attivamente ricercato ulteriori informazioni sulle importazioni statunitensi, ma alla fine ha confermato le cifre del volume delle importazioni dagli USA determinate in fase provvisoria.
(111)
Il produttore cinese ha criticato le conseguenze della non partecipazione dell’industria dell’Unione ad alcune gare di appalto. A tale proposito va osservato che l’inchiesta ha tenuto conto del fatto che non tutte le parti (l’industria dell’Unione, il produttore cinese, altri produttori di determinati sistemi di scansione dei container) hanno presentato offerte per ogni procedura di gara. Non è stato trovato alcun elemento determinante a indicazione del fatto che il pregiudizio chiaramente osservato nel periodo in esame derivi dalla non partecipazione dell’industria dell’Unione a gare considerate commercialmente non valide. La necessità di una validità commerciale quale fattore determinante per la partecipazione a una gara è confermata dal fatto che tale partecipazione comporta costi (spese di traduzione, per agenti, talvolta di partecipazione alla gara, ecc.), pertanto le società non presentano un’offerta se non sono sicure di avere una possibilità.
(112)
Il produttore cinese ha ribadito che per determinare il nesso di causalità è opportuno analizzare ulteriormente gli effetti pregiudizievoli dei fattori non legati al prezzo, così come di altri fattori tecnici.
(113)
Indubbiamente l’industria dell’Unione sarebbe stata tecnicamente in grado di conformarsi alle stesse specifiche del prodotto cinese. In tal modo sarebbe stata tuttavia costretta ad offrire il prodotto a un prezzo più elevato. In realtà tale questione dimostra le profonde conseguenze del dumping praticato dal produttore cinese. Parte del dumping è dovuta al fatto che il produttore cinese offre semplicemente un prodotto con più caratteristiche. Poiché la direttiva 2004/18/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 31 marzo 2004, relativa al coordinamento delle procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di lavori, di forniture e di servizi (6) ammette soltanto l’applicazione di due criteri di aggiudicazione: quello del «prezzo più basso» e quello dell’«offerta economicamente più vantaggiosa», l’appalto ha dovuto essere aggiudicato quasi automaticamente al produttore cinese che pratica il dumping. Le offerte presentate dal produttore cinese non sarebbero più state economicamente vantaggiose se non fossero state oggetto di dumping, ovvero se il loro importo fosse stato più elevato per tenere conto almeno delle caratteristiche supplementari.
(114)
Occorre infine sottolineare che l’inchiesta ha dimostrato che il denunciante ha rispettato tutte le specifiche tecniche nelle gare di appalto in cui sia il denunciante che il produttore cinese hanno presentato un’offerta alle stesse condizioni.
(115)
Il produttore cinese ha inoltre sostenuto che in alcuni casi l’appalto è stato aggiudicato al produttore cinese sebbene offrisse un prezzo più elevato rispetto al denunciante. A suo avviso tali transazioni non dovrebbero quindi essere considerate causa di pregiudizio.
(116)
A tale proposito è opportuno osservare che l’inchiesta ha accertato l’esistenza di un solo caso di procedura di gara in cui a prima vista sembra che il produttore cinese abbia vinto un appalto pur avendo offerto un prezzo più elevato rispetto al denunciante. L’inchiesta ha tuttavia dimostrato che in realtà non era così, poiché l’offerta della società cinese comprende numerose caratteristiche supplementari per lo stesso prezzo. Se si dovessero applicare adeguamenti per tutte queste caratteristiche, il prezzo all’esportazione sarebbe inferiore, determinando un margine di dumping più elevato. Non sono state presentate altre informazioni verificabili a sostegno dell’affermazione secondo cui esisterebbero altre gare d’appalto in cui la società cinese ha offerto un prezzo più elevato rispetto al denunciante.
(117)
Il produttore cinese ha sostenuto che l’altro produttore dell’Unione ha praticato prezzi predatori, causando così un notevole pregiudizio all’industria dell’Unione, e non ha subito pregiudizi da importazioni provenienti dalla Cina poiché ha interrotto la collaborazione attiva.
(118)
In primo luogo si ricorda che l’altro produttore dell’Unione ha fornito informazioni in merito al presente procedimento e che l’analisi del pregiudizio riguarda l’industria dell’Unione nel suo complesso. È inoltre opportuno osservare che l’affermazione del produttore cinese relativa ai prezzi predatori non è suffragata da alcun elemento di prova fattuale e pertanto non può alterare le conclusioni dell’inchiesta esposte al considerando 89 del regolamento provvisorio.
3. Conclusioni sul nesso di causalità
(119)
In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando da 81 a 95 del regolamento provvisorio, come modificati dai considerando da 105 a 118.
(120)
Alla luce di quanto precede si conferma la conclusione provvisoria secondo cui il pregiudizio notevole subito dall’industria dell’Unione è stato causato da importazioni oggetto di dumping.
7. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Interesse degli utilizzatori
(121)
Due utilizzatori che avevano già trasmesso le loro osservazioni in fase provvisoria hanno ribadito la propria posizione iniziale. Tali utilizzatori hanno sottolineato la propria preoccupazione per la concorrenza e per il progresso tecnologico nel caso in cui vengano istituite misure definitive. Nel regolamento provvisorio è già stata data comunque risposta a tali preoccupazioni e non è stato presentato alcun nuovo elemento in grado di confermare che l’imposizione di un dazio definitivo nuocerebbe, almeno a breve e a medio termine, alla concorrenza e al progresso tecnologico.
2. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(122)
Le due osservazioni di cui sopra non hanno modificato le conclusioni provvisorie. In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando da 96 a 113 del regolamento provvisorio.
8. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(123)
Il produttore cinese ha presentato osservazioni sul calcolo dell’underselling. Nei casi giustificati da prove sono stati operati adeguamenti nella fase definitiva.
(124)
Il produttore cinese ha presentato una richiesta relativa al margine di pregiudizio che era simile a quella di cui al considerando 51 del presente regolamento. Tale richiesta ha dovuto essere respinta per i motivi indicati al considerando 51.
(125)
Il produttore cinese ha inoltre chiesto chiarimenti sul metodo utilizzato per definire il margine di profitto al lordo delle imposte e in particolare sull’anno a cui tale margine si riferisce. A tale proposito si rileva che la determinazione del margine di profitto al lordo delle imposte risulta da un’analisi dei dati relativi agli anni finanziari 2006 e 2007.
(126)
In base ai calcoli relativi al margine di dumping definitivo e al livello di eliminazione del pregiudizio definitivo, quest’ultimo è inferiore al primo. In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando da 114 a 117 del regolamento provvisorio, come modificati dai considerando da 123 a 126 del presente regolamento.
2. Misure definitive
(127)
Alla luce delle conclusioni raggiunte per quanto riguarda il dumping, il pregiudizio, il nesso di causalità e l’interesse dell’Unione e a norma dell’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, si ritiene che debba essere istituito un dazio antidumping definitivo di importo corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio accertati, conformemente alla regola del dazio inferiore. Nel caso presente l’aliquota del dazio deve pertanto essere fissata al livello del pregiudizio accertato. Tale livello è stato calcolato al 34 %, ovvero è nettamente inferiore rispetto alla fase provvisoria, in cui l’aliquota del dazio era stata fissata al livello del dumping accertato.
(128)
Alla luce di quanto precede l’aliquota del dazio antidumping definitivo per la RPC è fissata al 34 %.
(129)
Conformemente al considerando 120 del regolamento provvisorio, per assicurare un monitoraggio attento dell’efficacia delle misure le autorità competenti degli Stati membri sono invitate a fornire periodicamente alla Commissione informazioni a titolo riservato riguardanti procedure di appalto pubbliche UE che comportino vendite di sistemi di scansione dei container.
9. RISCOSSIONE DEFINITIVA DEL DAZIO PROVVISORIO
(130)
In considerazione dell’entità del margine di dumping accertato e del pregiudizio causato all’industria dell’Unione, si ritiene necessario che gli importi delle garanzie costituite a titolo di dazio antidumping provvisorio, istituito dal regolamento provvisorio, siano definitivamente riscossi sino a concorrenza del dazio istituito in via definitiva dal presente regolamento. Poiché il dazio definitivo è inferiore a quello provvisorio, gli importi depositati in via provvisoria sono svincolati nella parte eccedente l’aliquota del dazio definitivo,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sui sistemi di scansione dei container, basati su tecnologie neutroniche, sull’uso di raggi X con una sorgente a raggi X da 250 KeV o più, oppure sull’utilizzo di radiazioni gamma, attualmente classificati nei codici NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ed ex 9030 10 00 (codici TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 e 9030100091), nonché sui veicoli a motore dotati di tali sistemi e attualmente classificati nel codice NC ex 8705 90 90 (codice TARIC 8705909010), originari della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo, applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti di cui al paragrafo 1 è del 34 %.
3. Salvo altrimenti disposto, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Gli importi depositati a titolo del dazio antidumping provvisorio a norma del regolamento (UE) n. 1242/2009 sulle importazioni di sistemi di scansione dei container, basati su tecnologie neutroniche, sull’uso di raggi X con una sorgente a raggi X da 250 KeV o più, oppure sull’utilizzo di radiazioni gamma, attualmente classificati nei codici NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 e ex 9030 10 00 (codici TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 e 9030100091), nonché sui veicoli a motore dotati di tali sistemi e attualmente classificati nel codice NC ex 8705 90 90 (codice TARIC 8705909010), originari della Repubblica popolare cinese sono riscossi in via definitiva sino a concorrenza dell’aliquota del dazio definitivo istituito a norma dell’articolo 1. Gli importi depositati sono svincolati nella parte eccedente l’aliquota del dazio antidumping definitivo.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, addi 14 giugno 2010.