NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 836/2011
ze dne 19. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 333/2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo[a]pyrenu v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanovilo mimo jiné maximální limity kontaminující látky benzo[a]pyrenu.
(2)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal dne 9. června 2008 stanovisko o polycyklických aromatických uhlovodících v potravinách (3). EFSA dospěl k závěru, že benzo[a]pyren není vhodným indikátorem výskytu polycyklických aromatických uhlovodíků (PAU) v potravinách a že nejvhodnějším indikátorem PAU v potravinách by byl systém čtyř specifických látek nebo osmi specifických látek. EFSA dále dospěl k závěru, že systém osmi látek by v porovnání se systémem čtyř látek nepředstavoval podstatnou přidanou hodnotu.
(3)
V důsledku toho nařízení Komise (EU) č. 835/2011 (4) změnilo nařízení (ES) č. 1881/2006 za účelem stanovení maximálních limitů pro sumu čtyř polycyklických aromatických uhlovodíků (benzo[a]pyrenu, benzo[a]anthracenu, benzo[b]fluoranthenu a chrysenu).
(4)
Nařízení Komise (ES) č. 333/2007 (5) stanoví pracovní charakteristiky metod analýzy pouze pro benzo[a]pyren. Z toho důvodu je nutné stanovit pracovní charakteristiky metod analýzy také pro další tři látky, jejichž maximální limity nyní stanovuje nařízení (ES) č. 1881/2006.
(5)
Referenční laboratoř Evropské unie pro polycyklické aromatické uhlovodíky (RL EU pro PAU) ve spolupráci s národními referenčními laboratořemi provedla průzkum mezi úředními kontrolními laboratořemi, aby bylo zhodnoceno, které pracovní charakteristiky metod analýzy by byly dosažitelné pro benzo[a]pyren, benzo[a]anthracen, benzo[b]fluoranthen a chrysen v příslušných matricích potravin. Výsledek tohoto průzkumu RL EU pro PAU shrnula ve zprávě „Pracovní charakteristiky metod analýzy pro stanovení čtyř polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách“ („Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food“) (6). Výsledky průzkumu ukazují, že pracovní charakteristiky metod analýzy aktuálně platné pro benzo[a]pyren jsou vhodné i pro ostatní tři látky.
(6)
Zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 333/2007 ukazují, že v některých případech mohou být současná ustanovení odběru vzorků neproveditelná či mohou vést k nepřijatelné hospodářské škodě na vzorkované šarži. V těchto případech by mělo být povoleno se od takových postupů odběru vzorků odchýlit, za předpokladu že odběr vzorků zůstane pro vzorkovanou šarži nebo její část dostatečně reprezentativní a použitý postup bude plně zdokumentován. Pro odběr vzorků v maloobchodním prodeji již možnost odchýlit se od postupů odběru vzorků existuje. Postupy odběru vzorků v maloobchodním prodeji by měly být sjednoceny s obecnými postupy odběru vzorků.
(7)
Pro materiál nádob na odběr vzorků pro analýzu PAU je třeba podrobnějších ustanovení. Kontrolní orgány běžně používají plastové nádoby, které však nejsou vhodné pro odběr vzorků pro analýzu PAU, neboť tyto materiály mohou ovlivnit obsah PAU ve vzorku.
(8)
Je nezbytné vyjasnit některé aspekty zvláštních požadavků na metody analýzy, zejména požadavků týkajících se pracovních charakteristik a přístupu založeného na vhodnosti pro daný účel. Dále by měly být upraveny tabulky uvádějící pracovní charakteristiky tak, aby působily jednotněji pro všechny analyty.
(9)
Nařízení (ES) č. 333/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Jelikož jsou nařízení (EU) č. 835/2011 a toto nařízení vzájemně propojené, měla by být obě nařízení použitelná od stejného dne.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 333/2007 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
‘1. Odběr vzorků a analýza pro úřední kontrolu limitů obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a polycyklických aromatických uhlovodíků („PAU“) uvedených v oddílech 3, 4 a 6 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 se provádí v souladu s přílohou tohoto nařízení.“
3)
Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. srpna 2011.
REGOLAMENTO (UE) N. 836/2011 DELLA COMMISSIONE
del 19 agosto 2011
che modifica il regolamento (CE) n. 333/2007 relativo ai metodi di campionamento e di analisi per il controllo ufficiale dei tenori di piombo, cadmio, mercurio, stagno inorganico, 3-MCPD e benzo(a)pirene nei prodotti alimentari
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 882/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 29 aprile 2004, relativo ai controlli ufficiali intesi a verificare la conformità alla normativa in materia di mangimi e di alimenti e alle norme sulla salute e sul benessere degli animali (1), in particolare l’articolo 11, paragrafo 4,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (CE) n. 1881/2006 della Commissione, del 19 dicembre 2006, che definisce i tenori massimi di taluni contaminanti presenti nelle derrate alimentari (2), definisce i tenori massimi del contaminante benzo(a)pirene.
(2)
Il 9 giugno 2008 il gruppo scientifico sui contaminanti nella catena alimentare dell’Autorità europea per la sicurezza alimentare (EFSA) ha adottato un parere scientifico sulla presenza degli idrocarburi policiclici aromatici negli alimenti (3). L’EFSA ha concluso che il benzo(a)pirene non è un marcatore adatto per la presenza di idrocarburi policiclici aromatici (IPA) negli alimenti e che un sistema di quattro o otto sostanze specifiche sarebbero più adatti ad indicare la presenza IPA negli alimenti. L’EFSA ha inoltre concluso che un sistema di otto sostanze non offrirebbe un valore aggiunto maggiore rispetto a un sistema di quattro sostanze.
(3)
Di conseguenza il regolamento (UE) n. 835/2011 della Commissione (4) modifica il regolamento (CE) n. 1881/2006 in modo da fissare i tenori massimi per la somma di quattro idrocarburi policiclici aromatici [benzo(a)pirene, benzo(a)antracene, benzo(b)fluorantene e crisene].
(4)
Il regolamento (CE) n. 333/2007 della Commissione (5) stabilisce criteri di prestazione analitici solo per il benzo(a)pirene. È pertanto necessario stabilire i criteri di prestazione analitici per le altre tre sostanze per le quali il regolamento (CE) n. 1881/2006 fissa tenori massimi.
(5)
Il laboratorio di riferimento dell’Unione europea per gli idrocarburi policiclici aromatici (EU-RL PAH), in collaborazione con i laboratori di riferimento nazionali, ha effettuato un’indagine tra i laboratori di controllo ufficiali per determinare quali criteri di prestazione analitici sarebbero realizzabili per il benzo(a)pirene, il benzo(a)antracene, il benzo(b)fluorantene e il crisene nelle relative matrici alimentari. Il risultato di quest’indagine è stato sintetizzato dall’EU-RL PAH nella relazione «Caratteristiche di prestazione dei metodi di analisi per l’individuazione di quattro idrocarburi policiclici aromatici nei prodotti alimentari» (6). I risultati dell’indagine dimostrano che i criteri di prestazione analitici attualmente applicabili al benzo(a)pirene sono adeguati anche alle altre tre sostanze.
(6)
L’esperienza acquisita con l’applicazione del regolamento (CE) n. 333/2007 ha dimostrato che in alcuni casi le attuali disposizioni di campionamento potrebbero essere impraticabili o comportare danni economici alla partita sottoposta a campionamento. Per questi casi occorre consentire una deroga alle procedure di campionamento, purché il campionamento sia sufficientemente rappresentativo della partita o sottopartita sottoposta a campionamento e che la procedura impiegata sia completamente documentata. Per il campionamento nella fase di distribuzione a dettaglio, esiste già la possibilità di derogare alle procedure di campionamento. Le disposizioni di campionamento a questo livello devono essere allineate con le procedure generali di campionamento.
(7)
Occorre stabilire disposizioni più dettagliate riguardanti il materiale dei contenitori di campionamento utilizzati per il prelievo di campioni per le analisi IPA. L’uso di contenitori in plastica è molto diffuso tra le autorità di pubblica sicurezza. Tuttavia tali contenitori non sono idonei per il prelievo di campioni destinati all’analisi IPA, poiché il contenuto di IPA del campione può essere alterato dal materiale del contenitore.
(8)
È opportuno chiarire alcuni aspetti delle prescrizioni specifiche per i metodi analitici, in particolare le disposizioni relative all’uso di criteri di prestazione e al criterio dell’idoneità allo scopo. Inoltre la presentazione delle tabelle con i criteri di prestazione deve essere modificata in modo da essere più uniforme per tutti gli analiti.
(9)
Occorre pertanto modificare il regolamento (CE) n. 333/2007. Poiché il regolamento (UE) n. 835/2011 e il presente regolamento sono interconnessi, entrambi i regolamenti devono entrare in vigore alla stessa data.
(10)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali e a esse non si sono opposti né il Parlamento europeo né il Consiglio,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Il regolamento (CE) n. 333/2007 è modificato come segue:
1)
il titolo è sostituito dal seguente:
2)
all’articolo 1, il paragrafo 1 è sostituito dal seguente:
«1. Il campionamento e l’analisi per il controllo ufficiale dei tenori di piombo, cadmio, mercurio, stagno inorganico, 3-MCPD e idrocarburi policiclici aromatici (IPA) di cui alle parti 3, 4 e 6 dell’allegato del regolamento (CE) n. 1881/2006 sono effettuati conformemente all’allegato del presente regolamento.»;
3)
l’allegato è modificato conformemente all’allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o settembre 2011.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 19 agosto 2011