NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 547/2012
ze dne 25. června 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign vodních čerpadel
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign energetických spotřebičů, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice 2009/125/ES stanoví, že Komise ve vhodných případech postupem podle čl. 19 odst. 3 v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po konzultaci s konzultačním fórem zavede prováděcí opatření týkající se výrobků používaných v systémech elektrického pohonu, jako jsou například vodní čerpadla.
(3)
Vodní čerpadla, která jsou součástí systémů elektrického pohonu, jsou v různých čerpacích postupech nezbytná. Celkový potenciál pro hospodárné zlepšení energetické účinnosti těchto čerpacích systémů činí zhruba 20 % až 30 %. Ačkoliv největší úspory přinášejí motory, jedním z faktorů, které přispívají k takovým zlepšením, je používání energeticky účinných čerpadel. Vodní čerpadla jsou tudíž prioritním výrobkem, pro nějž by měly být stanoveny požadavky na ekodesign.
(4)
Systémy elektrického pohonu zahrnují celou řadu elektrických spotřebičů jako například motory, pohony, čerpadla nebo ventilátory. Vodní čerpadla jsou jedním z těchto produktů. Pro motory jsou minimální požadavky stanovené v samostatném aktu, a sice v nařízení Komise (ES) č. 640/2009 (2). Toto nařízení tudíž stanoví pouze minimální požadavky na hydraulickou výkonnost vodních čerpadel bez motoru.
(5)
Mnohá čerpadla se zabudovávají do jiných výrobků, aniž by byla uváděna na trh samostatně. Aby mohl být plně realizován potenciál úspor energie, měly by ustanovením tohoto nařízení podléhat i vodní čerpadla zabudovávaná do jiných výrobků.
(6)
Komise provedla přípravnou studii, v níž analyzovala technická, ekologická a ekonomická hlediska vodních čerpadel. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny.
(7)
Z přípravné studie plyne, že vodní čerpadla jsou na trh Unie uváděna ve velkém počtu. Jejich spotřeba energie ve fázi užívání je nejvýznamnějším environmentálním hlediskem všech fází jejich životního cyklu, přičemž jejich roční spotřeba elektrické energie dosáhla za rok 2005 109 TWh, což odpovídá 50 Mt emisí CO2. Očekává se, že bez opatření omezujících spotřebu by jejich spotřeba elektrické energie vzrostla v roce 2020 na 136 TWh. Byl vyvozen závěr, že spotřebu elektrické energie ve fázi užívání výrobku lze výrazně zlepšit.
(8)
Z přípravné studie vyplývá, že jediným významným parametrem ekodesignu uvedeným v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES je spotřeba elektrické energie ve fázi užívání.
(9)
Zlepšení spotřeby elektřiny ve fázi užívání vodních čerpadel by mělo být dosaženo použitím stávajících nechráněných hospodárných technologií, které mohou snížit celkové kombinované náklady na nákup a provoz.
(10)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na energetickou spotřebu vodních čerpadel v Evropské unii, čímž by měly přispět k fungování vnitřního trhu a ke zlepšení environmentální výkonnosti těchto výrobků.
(11)
Výrobcům by měla poskytnuta přiměřená lhůta na příslušnou změnu designu výrobků. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost vodních čerpadel a aby byly zohledněny dopady na náklady pro výrobce, zejména pak pro malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(12)
Stanovení spotřeby elektrické energie by se mělo provádět spolehlivými, přesnými a opakovatelnými metodami měření, které zohledňují nejmodernější vědecké poznatky, případně i s využitím harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány uvedenými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (3).
(13)
Toto nařízení by mělo zvýšit pronikání technologií, které zlepšují dopad životního cyklu vodních čerpadel na životní prostředí, na trh, čímž by ve srovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření, dle odhadů došlo v roce 2020 k úsporám energie ve výši 3,3 TWh.
(14)
V souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci poskytovat informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES.
(16)
V zájmu omezení dopadů vodních čerpadel na životní prostředí by výrobci měli poskytovat příslušné informace o demontáži, recyklaci nebo likvidaci výrobků.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné technologie s vysokou energetickou účinností. To přispěje k zajištění široké dostupnosti údajů a usnadní přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci dostupných osvědčených technologií pro snížení spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění hydrodynamických vodních čerpadel pro čerpání čisté vody na trh, včetně případů, kdy jsou tato čerpadla zabudována do jiných výrobků.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
vodní čerpadla určená výhradně pro čerpání čisté vody při teplotách pod - 10 °C nebo nad 120 °C, s výjimkou požadavků na informace podle přílohy II bodu 2 odst. 11 až 13;
b)
vodní čerpadla určená pouze pro využití při hašení požárů;
c)
pístová vodní čerpadla;
d)
samonasávací vodní čerpadla.
Článek 2
Definice
Kromě definic uvedených ve směrnici 2009/125/ES se použijí tyto definice:
1)
„vodním čerpadlem“ se rozumí hydraulická část zařízení, která fyzicky či mechanicky dopravuje čistou vodu a jejíž konstrukce je jedna z níže uvedených:
-
čerpadlo s axiálním vstupem s vlastními ložisky (ESOB),
-
čerpadlo s axiálním vstupem v blokovém uspořádání (ESCC),
-
čerpadlo s axiálním vstupem v blokovém inline uspořádání (ESCCi),
-
vertikální vícestupňové (MS-V);
-
ponorné vícestupňové (MSS);
2)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem“ se rozumí ucpávkové jednostupňové hydrodynamické vodní čerpadlo s axiálním vstupem určené pro tlaky do 16 barů, se specifickými otáčkami ns v rozmezí 6 až 80 otáček/min., minimálním jmenovitým průtokem 6 m3/h (1,667·10-3 m3/s), maximálním výkonem na hřídeli 150 kW, maximální dopravní výškou 90 m při jmenovité rychlosti 1 450 otáček/min a maximální dopravní výškou 140 m při jmenovité rychlosti 2 900 otáček/min;
3)
„jmenovitým průtokem“ se rozumí dopravní výška a průtok, který výrobce zaručí za běžných provozních podmínek;
4)
„ucpávkovým“ se rozumí utěsnění styku hřídele mezi oběžným kolem a tělesem čerpadla a motorem. Hnací motor zůstává suchý;
5)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem s vlastními ložisky“ (ESOB) se rozumí vodní čerpadlo s axiálním vstupem s vlastními ložisky;
6)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem v blokovém uspořádání“ (ESCC) se rozumí vodní čerpadlo s axiálním vstupem, u nějž je prodloužená hřídel motoru i hřídelí čerpadla;
7)
„vodním čerpadlem s axiálním vstupem v blokovém inline uspořádání“ (ESCCi) se rozumí vodní čerpadlo, u nějž je vstup vody na stejné ose jako výstup vody;
8)
„vertikálním vícestupňovým vodním čerpadlem“ (MS-V) se rozumí ucpávkové vícestupňové (i 1) hydrodynamické vodní čerpadlo, v němž jsou oběžná kola namontována na vertikální rotující hřídeli, určené pro tlaky do 25 barů, s jmenovitou rychlostí 2 900 otáček/min a maximálním průtokem 100 m3/h (27,78·10-3 m3/s);
9)
„ponorným vícestupňovým vodním čerpadlem“ (MSS) se rozumí vícestupňové (i 1) hydrodynamické vodní čerpadlo s jmenovitým vnějším průměrem 4″ (10,16 cm) nebo 6″ (15,24 cm) určené pro provoz ve vrtech při jmenovité rychlosti 2 900 otáček/min při provozních teplotách v rozmezí 0 °C až 90 °C;
10)
„hydrodynamickým vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu prostřednictvím hydrodynamických sil;
11)
„pístovým vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu uzavřením objemu čisté vody a jejím vytlačením do místa výstupu;
12)
„samonasávacím vodním čerpadlem“ se rozumí vodní čerpadlo, které dopravuje čistou vodu a které je možno zapnout a/nebo provozovat i tehdy, je-li naplněno vodou jen částečně;
13)
„čistou vodou“ se rozumí voda s maximálním obsahem neabsorbovaných volných pevných látek ve výši 0,25 kg/m3 a maximálním obsahem rozpuštěných volných pevných látek ve výši 50 kg/m3 za předpokladu, že celkový obsah plynu ve vodě nepřesáhne objem nasycenosti. Jakékoliv přídatné látky potřebné k tomu, aby se zamezilo zamrzání vody až do - 0 °C, se nezohlední.
Definice pro účely příloh II až V jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na minimální účinnost, jakož i požadavky na informace pro hydrodynamická vodní čerpadla jsou stanoveny v příloze II.
Požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat podle tohoto harmonogramu:
1)
od 1. ledna 2013 musí mít vodní čerpadla minimální účinnost definovanou v příloze II bodu 1 písm. a);
2)
od 1. ledna 2015 musí mít vodní čerpadla minimální účinnost definovanou v příloze II bodu 1 písm. b);
3)
od 1. ledna 2013 musí informace o vodních čerpadlech splňovat požadavky stanovené v bodu 2 přílohy II.
Dodržování požadavků na ekodesign bude hodnoceno a počítáno podle kritérií stanovených v příloze III.
U jiných parametrů ekodesignu uvedených v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES nejsou třeba žádné požadavky na ekodesign.
Článek 4
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v čl. 8 odst. 2 směrnice 2009/125/ES je interní kontrola designu uvedená v příloze IV zmíněné směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V zmíněné směrnice.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států u požadavků na ekodesign stanovených v příloze II tohoto nařízení postup ověřování uvedený v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty vodních čerpadel s nejlepšími výkonnostními parametry, která jsou dostupná na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Přezkum
Nejpozději do čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost ho Komise přezkoumá s ohledem na technologický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Cílem přezkumu je zaujmout rozšířený přístup k danému produktu.
Komise do 1. ledna 2014 přezkoumá toleranční hodnoty použité v metodologii pro výpočet energetické účinnosti.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. června 2012.
REGOLAMENTO (UE) N. 547/2012 DELLA COMMISSIONE
del 25 giugno 2012
recante modalità di applicazione della direttiva 2009/125/CE del Parlamento europeo e del Consiglio in merito alle specifiche per la progettazione ecocompatibile delle pompe per acqua
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
vista la direttiva 2009/125/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 21 ottobre 2009, relativa all’istituzione di un quadro per l’elaborazione di specifiche per la progettazione ecocompatibile dei prodotti connessi all’energia (1), in particolare l’articolo 15, paragrafo 1,
sentito il forum consultivo sulla progettazione ecocompatibile dei prodotti,
considerando quanto segue:
(1)
Ai sensi della direttiva 2009/125/CE la Commissione è tenuta a fissare specifiche per la progettazione ecocompatibile dei prodotti connessi all’energia che rappresentano un significativo volume di vendite e di scambi commerciali, che hanno un significativo impatto ambientale e notevoli potenzialità di miglioramento, senza che tali specifiche comportino costi eccessivi.
(2)
L’articolo 16, paragrafo 2, della direttiva 2009/125/CE stabilisce che, secondo la procedura di cui all’articolo 19, paragrafo 3, e i criteri di cui all’articolo 15, paragrafo 2, e previa consultazione del forum consultivo, la Commissione introduce, se del caso, misure di esecuzione per prodotti utilizzati nei sistemi a motore elettrico, quali le pompe per acqua.
(3)
Le pompe per acqua che fanno parte di sistemi a motore elettrico sono essenziali per vari processi di pompaggio. Le potenzialità complessive di miglioramento dell’efficienza energetica di questi sistemi di pompaggio in modo economicamente efficace sono quantificate nel 20-30 % circa. Sebbene i risparmi maggiori siano ottenibili dai motori, uno dei fattori che contribuiscono a tali miglioramenti è l’uso di pompe a basso consumo energetico. Di conseguenza, le pompe per acqua rappresentano un prodotto prioritario per il quale è opportuno stabilire specifiche per la progettazione ecocompatibile.
(4)
I sistemi a motore elettrico comprendono vari prodotti connessi all’energia, ad esempio motori, variatori, pompe o ventilatori. Le pompe per acqua rientrano fra tali prodotti. Le specifiche minime relative ai motori sono stabilite in una misura distinta, il regolamento (CE) n. 640/2009 della Commissione (2). Pertanto il presente regolamento stabilisce specifiche minime di efficienza idraulica unicamente per le pompe per acqua senza motore.
(5)
Molte pompe sono integrate in altri prodotti e non sono immesse in commercio separatamente. Per realizzare tutto il risparmio energetico potenziale all’insegna dell’efficienza dei costi, anche le pompe per acqua integrate in altri prodotti dovrebbero essere soggette alle disposizioni del presente regolamento.
(6)
La Commissione ha condotto uno studio preparatorio per analizzare gli aspetti tecnici, ambientali ed economici delle pompe per acqua. Lo studio è stato realizzato in cooperazione con le parti in causa e le parti interessate dell’Unione e dei paesi terzi e i risultati sono stati resi pubblici.
(7)
Lo studio preparatorio indica che le pompe per acqua sono messe in commercio nell’Unione europea in grandi quantità. Il loro consumo di energia nella fase di utilizzo è l’aspetto ambientale più rilevante di tutte le fasi del ciclo di vita, durante le quali il consumo annuo di elettricità era pari, nel 2005, a 109 TWh, che corrispondono a 50 Mt di emissioni di CO2. In assenza di misure di contenimento, si prevede che il consumo energetico aumenterà fino a raggiungere 136 TWh nel 2020. Si è potuto concludere che il consumo di elettricità in fase di utilizzo può essere ridotto drasticamente.
(8)
Lo studio preparatorio mostra che il consumo di energia in fase di utilizzo è l’unico parametro di progettazione ecocompatibile significativo riguardante la progettazione dei prodotti come indicato nell’allegato I, parte 1, della direttiva 2009/125/CE.
(9)
Il consumo di elettricità nella fase di utilizzo delle pompe per acqua può essere ridotto utilizzando tecnologie esistenti, non brevettate ed economicamente convenienti, che consentono nel contempo di ridurre i costi totali sostenuti per l’acquisto e l’uso dei dispositivi.
(10)
È necessario che le specifiche per la progettazione ecocompatibile armonizzino i requisiti riguardanti il consumo di energia delle pompe per acqua in tutta l’Unione europea, contribuendo in tal modo al funzionamento del mercato interno e al miglioramento delle prestazioni ambientali di tali prodotti.
(11)
Occorre definire un calendario opportuno che permetta ai fabbricanti di riprogettare i prodotti. È opportuno fissare il calendario delle fasi previste in modo da evitare impatti negativi sulla funzionalità delle pompe per acqua già presenti sul mercato, tenendo conto nel contempo dell’impatto sui costi per i fabbricanti, in particolare per le piccole e medie imprese, assicurando nel contempo che gli obiettivi del regolamento vengano raggiunti nei tempi previsti.
(12)
Il consumo di energia elettrica deve essere determinato applicando metodi di misura affidabili, accurati e riproducibili che tengano conto dei metodi più avanzati riconosciuti, comprese le eventuali norme armonizzate adottate dagli organismi europei di normazione elencati nell’allegato I della direttiva 98/34/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 22 giugno 1998, che prevede una procedura d’informazione nel settore delle norme e delle regolamentazioni tecniche (3), e le norme che disciplinano i servizi della società dell’informazione.
(13)
È auspicabile che il presente regolamento favorisca la penetrazione sul mercato di tecnologie che diminuiscono l’impatto ambientale delle pompe per acqua durante il loro ciclo di vita, con un risparmio energetico stimato in 3,3 TWh entro il 2020 rispetto ad uno scenario nel quale non venissero adottate misure.
(14)
Ai sensi dell’articolo 8, paragrafo 2, della direttiva 2009/125/CE, il presente regolamento specifica le procedure di valutazione della conformità applicabili.
(15)
Al fine di agevolare i controlli di conformità i produttori sono invitati a fornire le informazioni nella documentazione tecnica di cui agli allegati IV e V della direttiva 2009/125/CE.
(16)
Al fine di limitare ulteriormente l’impatto ambientale delle pompe per acqua, è necessario che i fabbricanti forniscano le informazioni utili sullo smontaggio, sul riciclaggio o sullo smaltimento a fine vita.
(17)
Occorre individuare i parametri di riferimento per le tecnologie attualmente disponibili caratterizzate da un’elevata efficienza energetica. Questo permetterà di assicurare un’ampia disponibilità e un facile accesso alle informazioni, in particolare per le piccole e medie imprese, facilitando ulteriormente l’integrazione delle migliori tecnologie disponibili per ridurre il consumo di energia.
(18)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato istituito dall’articolo 19, paragrafo 1, della direttiva 2009/125/CE,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Oggetto e ambito di applicazione
1. Il presente regolamento istituisce specifiche per la progettazione ecocompatibile al fine di immettere in commercio pompe centrifughe per acqua per il pompaggio di acqua pulita, anche integrate in altri prodotti.
2. Il presente regolamento non si applica a:
a)
pompe per acqua progettate specificamente per il pompaggio di acqua pulita a temperature inferiori a - 10 °C o superiori a 120 °C, fatta eccezione per i requisiti in materia di informazione di cui all’allegato II, punto 2, paragrafi da 11 a 13;
b)
pompe per acqua progettate esclusivamente per applicazioni antincendio;
c)
pompe per acqua volumetriche;
d)
pompe per acqua autoadescanti.
Articolo 2
Definizioni
In aggiunta alle definizioni di cui alla direttiva 2009/125/CE, si intende per:
(1)
«pompa per acqua», la parte idraulica di un dispositivo che trasferisce acqua pulita tramite un’azione fisica o meccanica e avente una delle seguenti configurazioni:
-
pompa ad aspirazione assiale con supporto (ESOB),
-
pompa ad aspirazione assiale monoblocco orizzontale (ESCC),
-
pompa ad aspirazione assiale monoblocco in linea (ESCCi),
-
pompa verticale multistadio (MS-V),
-
pompa sommersa multistadio (MSS);
(2)
«pompa ad aspirazione assiale», una pompa centrifuga per acqua, monostadio, dotata di dispositivo di tenuta sull’albero, progettata per pressioni fino a 16 bar, con velocità specifica ns compresa tra 6 e 80 rpm, portata nominale minima di 6 m3/h (1,667·10-3 m3/s), potenza massima all’asse di 150 kW, prevalenza massima di 90 m a una velocità nominale di 1 450 rpm e prevalenza massima di 140 m a una velocità nominale di 2 900 rpm;
(3)
«portata nominale», prevalenza e portata garantiti dal fabbricante in condizioni di funzionamento normali;
(4)
«dispositivo di tenuta», un organo di tenuta sull’albero tra la girante contenuta nel corpo pompa e il motore. Il motore di comando rimane asciutto;
(5)
«pompa ad aspirazione assiale con supporto» (ESOB), una pompa per acqua ad aspirazione assiale dotata di cuscinetti a sfera propri;
(6)
«pompa ad aspirazione assiale monoblocco orizzontale» (ESCC), una pompa per acqua ad aspirazione assiale nella quale l’albero motore è esteso e funge anche da albero pompa;
(7)
«pompa ad aspirazione assiale monoblocco in linea» (ESCCi), una pompa per acqua nella quale l’entrata dell’acqua si trova sullo stesso asse dell’uscita dell’acqua;
(8)
«pompa verticale multistadio» (MS-V), una pompa per acqua centrifuga, multistadio (i 1), dotata di premistoppa, nella quale le giranti sono montate su un albero rotante verticale, progettata per pressioni fino a 25 bar, con velocità nominale di 2 900 rpm e portata massima di 100 m3/h (27,78·10-3 m3/s);
(9)
«pompa sommersa multistadio» (MSS), una pompa per acqua centrifuga, multistadio (i 1), con diametro esterno nominale di 10,16 cm (4″) o 15,24 cm (6″), progettata per l’uso in un pozzo a una velocità nominale di 2 900 rpm, a temperature di funzionamento comprese tra 0 °C e 90 °C;
(10)
«pompa per acqua centrifuga», una pompa per acqua che trasferisce acqua pulita per mezzo di forze idrodinamiche;
(11)
«pompa per acqua volumetrica», una pompa per acqua che trasferisce acqua pulita racchiudendo un volume di acqua pulita e forzandolo verso l’uscita della pompa;
(12)
«pompa per acqua autoadescante», una pompa per acqua che trasferisce acqua pulita e che può avviarsi e/o funzionare anche se riempita solo parzialmente d’acqua;
(13)
«acqua pulita», acqua con un tenore massimo di materie solide non assorbenti pari a 0,25 kg/m3 e con un tenore massimo di materie solide disciolte pari a 50 kg/m3, a condizione che il contenuto totale di gas dell’acqua non superi il volume di saturazione. Gli additivi antigelo necessari per impedire il congelamento dell’acqua fino a - 10 °C non sono presi in considerazione.
Nell’allegato I sono riportate le definizioni ai fini degli allegati da II a V.
Articolo 3
Specifiche per la progettazione ecocompatibile
Le specifiche per l’efficienza energetica minima e i requisiti in materia di informazione per le pompe per acqua centrifughe sono riportate nell’allegato II.
Le specifiche di progettazione ecocompatibile si applicano secondo il seguente calendario:
1)
a partire dal 1o gennaio 2013, le pompe per acqua devono avere l’efficienza minima di cui all’allegato II, punto 1, lettera a);
2)
a partire dal 1o gennaio 2015, le pompe per acqua devono avere l’efficienza minima di cui all’allegato II, punto 1, lettera b);
3)
a partire dal 1o gennaio 2013, le informazioni relative alle pompe per acqua devono essere conformi ai requisiti di cui all’allegato II, punto 2.
La conformità alle specifiche per la progettazione ecocompatibile è misurata e calcolata in base ai parametri che figurano all’allegato III.
Non è necessaria alcuna specifica per la progettazione ecocompatibile di altri parametri di cui all’allegato I, parte 1, della direttiva 2009/125/CE.
Articolo 4
Valutazione della conformità
Le procedure applicabili per la valutazione di conformità di cui all’articolo 8, paragrafo 2, della direttiva 2009/125/CE sono il controllo interno della progettazione di cui all’allegato IV della stessa direttiva o il sistema di gestione per la valutazione della conformità di cui all’allegato V della stessa direttiva.
Articolo 5
Procedura di verifica a fini di sorveglianza del mercato
Quando effettuano le verifiche ai fini della sorveglianza del mercato di cui all’articolo 3, paragrafo 2, della direttiva 2009/125/CE, per le specifiche per la progettazione ecocompatibile di cui all’allegato II del presente regolamento, le autorità degli Stati membri applicano la procedura di verifica di cui all’allegato IV del presente regolamento.
Articolo 6
Parametri di riferimento indicativi
I parametri di riferimento indicativi per le pompe per acqua più efficienti disponibili sul mercato al momento dell’entrata in vigore del presente regolamento figurano nell’allegato V.
Articolo 7
Riesame
La Commissione procede alla revisione del presente regolamento alla luce del progresso tecnologico e presenta i risultati di tale revisione al forum consultivo entro quattro anni dalla sua entrata in vigore. La revisione è intesa ad adottare un approccio esteso al prodotto.
La Commissione procede alla revisione delle tolleranze utilizzate nel metodo di calcolo dell’efficienza energetica entro il 1o gennaio 2014.
Articolo 8
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 25 giugno 2012