PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 157/2010
ze dne 22. února 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), zrušující nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009,
s ohledem na návrh předložený Evropskopu komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 119/97 (3) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 32,5 % do 39,4 % na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů (dále jen „MKP“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Tyto sazby cla byly použitelné na MKP jiné než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků, přičemž na MKP se 17 a 23 kroužky se vztahovalo clo rovnající se rozdílu mezi minimální dovozní cenou (325 EUR za 1 000 kusů) a cenou s dodáním na hranice Unie před proclením, pokud byla posledně jmenovaná cena nižší než minimální dovozní cena.
(2)
Na základě přezkumného šetření podle článku 12 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 2100/2000 (4) upravila a zvýšila výše uvedené celní sazby pro některé MKP jiné než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků. Upravené celní sazby se pohybovaly od 51,2 % do 78,8 %.
(3)
Na základě žádosti dvou výrobců v Unii byl v lednu 2002 (5) zahájen přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a Rada nařízením (ES) č. 2074/2004 (6) prodloužila platná antidumpingová opatření o čtyři roky.
(4)
Na základě šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1208/2004 (7) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Vietnamu, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Vietnamu, či nikoli.
(5)
V návaznosti na šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 33/2006 (8) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli.
(6)
Na závěr, v srpnu 2008 Rada nařízením (ES) č. 818/2008 (9) rozšířila oblast působnosti opatření na některé nepatrně upravené MKP, jelikož bylo zjištěno, že opatření jsou obcházena.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti platných antidumpingových opatření týkajících se dovozu některých MKP pocházejících z ČLR (10) obdržela Komise dne 4. září 2008 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(8)
Žádost podal výrobce v Unii Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) představující podstatnou část celkové výroby mechanismů kroužkových pořadačů v Unii, v tomto případě více než 50 %. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že pro zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení existují dostatečné důkazy, a přezkum zahájila (11).
3. Šetření
a) Postup
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž věděla, že se jich tento přezkum týká, zástupce vyvážející země, žádajícího výrobce v Unii a druhého známého výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Všechny strany, které o to ve výše uvedené lhůtě požádaly a prokázaly, že existují zvláštní důvody, aby byly vyslechnuty, dostaly k vyslechnutí příležitost.
(12)
Všem stranám, které byly úředně vyrozuměny o zahájení přezkumu, a těm, které o to požádaly, byly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu zaslány dotazníky. Kromě toho byl osloven jeden výrobce v Thajsku (plánovaná srovnatelná země) a byl mu zaslán dotazník.
(13)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od jednoho vyvážejícího výrobce z ČLR, který do Evropské unie (dále jen „EU“) MKP nevyváží, a jeho společnosti ve spojení v Thajsku, od žádajícího výrobce v Unii, tří nezávislých dovozců a jednoho uživatele, který je ve spojení s žadatelem. Druhý výrobce v Unii při tomto šetření nespolupracoval a jeden nezávislý dovozce pouze předložil připomínky.
(14)
Všechny dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly v reakci na toto oznámení podat námitku. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
b) Zúčastněné strany a kontrolní návštěvy
(15)
Útvary Komise si vyžádaly a ověřily veškeré informace považované za nezbytné pro určení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu EU. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
i)
žádající výrobce Unie
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko,
ii)
výrobce ve vyvážející zemi
-
Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS) v Guangzhou a společnost ve spojení Wah Hing Stationery Manufactory Ltd („WHS“) v Hongkongu, ČLR,
iii)
nezávislý dovozce v EU
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie.
c) Období šetření
(16)
Šetření pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2007 do 30. září 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek definovaný v nařízení Rady (ES) č. 2074/2004, tj. některé mechanismy kroužkových pořadačů, které se skládají ze dvou ocelových destiček nebo drátů s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače. Kroužky mohou být různého tvaru, nejobvyklejší jsou však kruhové a ve tvaru D („dotčený výrobek“). MKP v současnosti spadají pod kód KN ex 8305 10 00. Pákové mechanismy spadající pod tentýž kód do definice dotčeného výrobku zahrnuty nejsou.
(18)
MKP se používají k výrobě papírových, lepenkových a plastem potažených kancelářských šanonů, předváděcích a dalších vázaných šanonů.
(19)
Během období přezkumného šetření bylo v EU prodáno velké množství různých typů MKP. Rozdíly mezi těmito jednotlivými typy byly stanoveny na základě šířky základní desky, typu mechanismu, počtu kroužků, systému rozevírání kroužků, kapacity co do množství papíru, průměru kroužků, tvaru kroužků, délky a rozestupu kroužků. Vzhledem ke skutečnosti, že všechny MKP mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a že mohou být v určitém rozsahu vzájemně zaměnitelné, bylo pro účely současného řízení stanoveno, že všechny MKP představují jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo rovněž zjištěno, že neexistuje žádný rozdíl v základních fyzikálních a technických vlastnostech a užití mezi MKP vyráběnými v ČLR a MKP vyráběnými výrobním odvětvím Unie a prodávanými na trhu EU.
(21)
Byl tudíž vyvozen závěr, že MKP pocházející z ČLR a MKP, které jsou vyráběny a prodávány výrobním odvětvím Unie na trhu EU, jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ČI OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k pokračování či obnovení dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(23)
Při šetření nespolupracoval žádný čínský výrobce, který vyváží MKP do EU. Ze čtyř čínských společností vyjmenovaných v žádosti spolupracovala pouze jedna společnost a dále spolupracovala společnost v Thajsku, která je s ní ve spojení. Ostatní tři vyvážející společnosti na dotazník neodpověděly. Jediný čínský spolupracující výrobce dotčený výrobek do EU nevyvážel, vyvážel jej však na jiné trhy třetích zemí. Vzhledem k tomu, že během období přezkumného šetření nespolupracoval žádný čínský výrobce MKP, který je vyváží do EU, bylo v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení nutné založit zjištění ohledně dumpingu na informacích, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto případě se mělo za to, že nejrozumnější a nejvhodnější jsou informace o vývozu poskytnuté Eurostatem. Bylo-li to účelné a s patřičným ohledem na lhůty šetření, byly tyto informace ověřeny porovnáním s informacemi od jediného čínského výrobce, který při stávajícím šetření spolupracoval, avšak MKP do EU nevyvážel, a s čínskými statistikami vývozu. Nicméně vzhledem k tomu, že od čínských vyvážejících výrobců nejsou k dispozici žádné konkrétní údaje o jednotlivých společnostech, pokud jde o množství a objemy, jsou statistické údaje Eurostatu stále považovány za jediné dostupné zástupné údaje týkající se čínského vývozu do EU, třebaže se absolutní úroveň cen udávaná Eurostatem zdá poměrně vysoká ve srovnání s dovozními cenami uvedenými v čínských statistikách vývozu a v údajích Eurostatu týkajících se jiných třetích zemí.
2. Pokračování dumpingu
a) Srovnatelná země
(24)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
V předchozím šetření byla jako srovnatelná země vybrána Indie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise informovala jediného indického výrobce, který během předchozího šetření spolupracoval, o zahájení současného řízení, příslušná strana však odmítla spolupracovat. V žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti bylo pro účely stanovení běžné hodnoty navrženo jako srovnatelná země Thajsko. Tuto volbu některé strany účastnící se řízení zpochybnily s tvrzením, že by jako odpovídající srovnatelná země měla být použita Indie.
(26)
Pokud jde o Thajsko, se spoluprací souhlasil jeden thajský výrobce. Proto Komise zkoumala, zda je možné použít údaje získané z Thajska pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v Thajsku nebyl dotčený výrobek na domácím trhu prodáván. Proto by bylo nutné stanovit případně běžnou hodnotu v Thajsku na základě čl. 2 odst. 6 písm. c).
(27)
Kromě toho je ze srovnání úrovně průměrné vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu z Thajska a průměrné vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu z ČLR podle údajů Eurostatu patrné, že čínské ceny jsou vyšší než ceny thajské. V tomto ohledu je třeba podotknout, že existuje značná škála různých typů výrobku, které definice dotčeného výrobku zahrnuje, a ceny se mohou různit v závislosti na typu výrobku. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, nebylo možné určit přesné složení jejich vývozu do EU a porovnat jej se sortimentem výrobků thajských vyvážejících výrobců. Jelikož nic nenaznačovalo tomu, že je možné výrazný rozdíl ve vývozních cenách přičítat jinému faktoru, byl tudíž vyvozen závěr, že se sortiment MKP vyvážených do EU čínským vyvážejícím výrobcem a thajským vyvážejícím výrobcem liší. Na základě rozdílů ve vývozních cenách z Thajska a ČLR do Evropské unie bylo za použití nejlepších dostupných údajů konstatováno, že z ČLR jsou vyváženy spíše nákladnější, propracovanější typy výrobků, a že by z toho důvodu nebylo vhodné použít pro stanovení běžné hodnoty v ČLR thajské údaje.
(28)
Kromě toho byla příslušná thajská společnost ve spojení s jedinými čínským spolupracujícím výrobcem MKP. Komise zkoumala, zda by skutečnost, že jsou obě společnosti ve spojení, mohla mít vliv na stanovení běžné hodnoty. V této souvislosti se připomíná, že při předchozích šetřeních (jmenovitě při dvou šetřeních obcházení opatření) bylo zjištěno, že thajská společnost byla zřízena jako obchodní odpověď čínského výrobce na uložení antidumpingových opatření na dotčený výrobek. Stejný závěr potvrzuje stávající šetření, jak je podrobně vysvětleno ve 38. bodě odůvodnění. Vzhledem k této dobře zavedené vazbě mezi čínským a thajským výrobcem bylo považováno za vhodné nepoužít informace poskytnuté jedinou společností v navržené srovnatelné zemi, která spolupracovala. S ohledem na všechny výše uvedené faktory a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení proto Thajsko nebylo považováno za vhodnou srovnatelnou zemi pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
S ohledem na výše popsané skutečnosti týkající se Thajska a na skutečnost, že chyběla spolupráce ze srovnatelné země (Indie) použité při předchozím šetření, jakož i na to, že při šetření nespolupracovala žádná čínská společnost, která vyváží MKP do EU, bylo považováno za vhodné založit běžnou hodnotu na jakémkoli jiném rozumném základě, tedy na cenách skutečně zaplacených nebo splatných za obdobný výrobek v Unii.
b) Běžná hodnota
(30)
S ohledem na výše popsané skutečnosti bylo rozhodnuto vycházet při určení běžné hodnoty v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení z cen výrobního odvětví Unie, tedy z cen skutečně zaplacených či splatných za obdobný výrobek v Unii. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách žádajícího výrobce v Unii. Bylo zjištěno, že prodej obdobného výrobku vyráběného tímto výrobcem na domácím trhu je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do EU z ČLR reprezentativní. Jelikož prodejní ceny výrobního odvětví Unie vedly ke ztrátám, bylo nutné je patřičně opravit, aby zahrnovaly přiměřené ziskové rozpětí, jak stanoví čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. V tomto ohledu bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, což je o tohoto druhu obchodních činností považováno za přiměřené.
c) Vývozní cena
(31)
V souladu s článkem 18 základního nařízení a s ohledem na to, že žádní čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena vypočtena za použití údajů Eurostatu.
d) Srovnání
(32)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu. Aby bylo zaručeno spravedlivé porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a porovnatelnost cen. V nezbytných případech byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění a dalších nákladech spojených s přepravou.
e) Dumpingové rozpětí
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace týkající se Číny, bylo na základě srovnání vážených průměrných hodnot vypočteno celostátní dumpingové rozpětí ve výši 20,7 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranici EU před proclením.
f) Závěr týkající se dumpingu
(34)
Při šetření bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Tento závěr byl založen i) na jedné straně na vývozních cenách stanovených podle údajů Eurostatu z důvodů vysvětlených ve 23. bodě odůvodnění a ii) na druhé straně na běžné hodnotě určené v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě cen výrobního odvětví Unie z důvodů vysvětlených ve 24. až 29. bodě odůvodnění.
3. Obnovení dumpingu
(35)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že až na jedinou společnost, která vyvážela pouze do zemí, které nejsou členy EU, čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a vzhledem k nedostatku veřejně dostupných informací se níže uvedené závěry opírají především o dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě o údaje Eurostatu, údaje od jediné spolupracující společnosti, o čínské statistické údaje a o žádost o přezkum.
(36)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: a) volná kapacita a chování vyvážejících čínských výrobců z hlediska objemů a cen a b) atraktivita trhu EU pro čínské vývozce z hlediska cen a objemu.
a) Volná kapacita a chování vyvážejících čínských výrobců
(37)
Stojí za připomenutí, že vzhledem k tomu, že s výjimkou WHS žádní vyvážející výrobci nespolupracovali, nebyly kromě informací týkajících se spolupracujícího výrobce k dispozici žádné informace o výrobě v ČLR, volné výrobní kapacitě a o prodejích na čínském trhu.
(38)
Jediný čínský spolupracující výrobce v období od roku 2005 do období přezkumného šetření výrazně snížil vlastní výrobní kapacitu (přesný údaj nelze zveřejnit, jelikož je důvěrného charakteru). Tento čínský výrobce je však schopen svoji výrobní kapacitu znovu rozšířit. Tuto sníženou výrobní kapacitu by opravdu bylo možné neprodleně a bez námahy obnovit, jelikož výrobce stále vlastní prázdný výrobní závod v blízkosti závodu, který je v provozu. V tomto místě by tento čínský výrobce mohl v krátké době, tj. během šesti měsíců, znovu zřídit výrobní linku pro výrobu MKP za použití stávajícího vybavení, které v současné době slouží jiným výrobním potřebám, ale mohlo by být znovu upraveno za účelem zvýšení jeho celkové produkce MKP. V tomto ohledu je třeba také poznamenat, že tento čínský výrobce výrobek neprodává na domácím trhu a že zjevně nemá v úmyslu v blízké budoucnosti prodej na domácím trhu zahájit. Pokud by se dopustilo, aby opatření pozbyla platnosti, mohl by tento výrobce tudíž rychle zvýšit výrobu a nasměrovat ji na kterýkoli vývozní trh (včetně trhu EU, na němž výrobek v současnosti neprodává). Společnost rovněž potvrdila, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, uzavřela by výrobní závod thajské společnosti, s níž je ve spojení, a přesunula by veškerou výrobu MKP zpět do Číny. Spolupracující společnost neudržovala vysokou úroveň investic, což lze snadno vysvětlit s ohledem na existenci thajské společnosti, která je s ní ve spojení, na to, že úroveň investic obecně potřebná pro takovýto typ výrobní činnosti je nízká, a na krátkou dobu potřebnou k úpravě strojního zařízení na výrobu MKP.
(39)
Pokud jde o nespolupracující čínské výrobce, závěr zní, že v ČLR stále existují volné výrobní kapacity. Tento závěr vychází ze skutečnosti, že celkově čínský vývoz klesá a že nejsou k dispozici žádné informace, z nichž by bylo zřejmé, že se kapacita v ČLR snížila. Kromě toho se podotýká, že realizační doba, pokud jde o adaptabilitu strojního zařízení a celkovou univerzálnost vybavení v odvětví MKP, je krátká, a kapacity by tudíž mohly být v reakci na vývoj na trhu s MKP snadno obnoveny.
(40)
Pokud jde o vývozní prodeje jediného čínského spolupracujícího výrobce do třetích zemí, poskytl tento výrobce pouze částečné informace, které naznačují, že jeho prodej v období od roku 2006 do období přezkumného šetření vzrostl přibližně o 10 %. Během téhož období vzrostla jeho průměrná cena při vývozu do třetích zemí o 0,7 %.
(41)
Pokud jde o vývoj celkového čínského vývozu do jiných zemí, byly konzultovány dostupné čínské statistické údaje, aby bylo možné stanovit objemy a ceny čínských vývozů. Tyto údaje potvrzují, že v období od roku 2004 do období přezkumného šetření došlo k výraznému poklesu MKP z Číny. Podle čínských statistik činil objem MKP vyvezených v roce 2004 198 milionů kusů, tento objem klesl během období přezkumného šetření na 89 miliónů kusů. Průměrná prodejní cena v období od roku 2004 do roku 2007 na druhou stranu prudce klesla a během období přezkumného období se pohybovala v úrovních mírně nižších než v roce 2004. Skutečnost, že objemy čínského vývozu MKP představovaly v období přezkumného šetření pouze 45 % úrovně z roku 2004, přestože průměrná vývozní cena byla v období přezkumného šetření o 7 % nižší než cenová úroveň vývozu v roce 2004, potvrzuje, že čínští výrobci, ať už se jedná o výrobce spolupracující při šetření, či nikoli, jsou silně stimulováni, aby se vzhledem ke svým dostupným kapacitám a trendu zvyšování vývozních cen, zaznamenaným během posledních let, vrátili k původně dosahované vývozní výkonnosti. Za těchto okolností lze důvodně usuzovat, že pokud by se připustilo, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stal by se trh EU pro tyto čínské výrobce velmi atraktivním cílem a tito výrobci by pak usilovali o to, aby na trh EU vyvezli značná množství.
b) Atraktivita trhu EU
(42)
Před uložením antidumpingových cel představovala EU pro ČLR z hlediska celkového objemu druhý nejvýznamnější vývozní trh s MKP. Po uložení antidumpingových opatření, po jejich rozšíření v návaznosti na dvě šetření obcházení opatření a po jejich přezkumu v roce 2008, jehož cílem bylo rozšířit oblast jejich působnosti, podíl ČLR na trhu soustavně klesal. Podíly na trhu zůstaly během posuzovaného období značně vyrovnané a během období přezkumného šetření jen mírně klesly na 3,2 % (- 0,4 %). Nicméně velikost trhu EU, který je hned po USA druhým největším trhem, a z toho plynoucí poptávka činí z EU ve srovnání s jinými čínskými vývozními trhy důležitý cíl. Čínskou přítomnost na trhu EU v minulosti a význam tohoto trhu lze považovat za jednoznačné znamení, že čínští výrobci by se v budoucnosti pokusili znovu získat podíly na trhu EU.
(43)
Kromě toho existují jasná znamení, že čínské subjekty probíhající šetření pozorně sledují a zvažují možnost začít vyvážet do EU. V tomto ohledu se podotýká, že po zahájení řízení Komise obdržela námitky od čínského výrobce, který není zmíněn v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, v nichž se uvádí, že společnost byla založena v roce 2005, že vyrábí MKP a má v úmyslu je od roku 2009 vyvážet na trh EU. Tato společnost původně uvažovala o možnosti spolupracovat při šetření, neposkytla však náležitou odpověď na dotazník. Výše uvedené skutečnosti potvrzují, že EU zůstává pro čínské výrobce atraktivním trhem i přes existenci stávajících antidumpingových opatření, a pokud by se tudíž připustilo, aby opatření pozbyla platnosti, výrazně by vzrostla motivace čínských výrobců zvýšit či obnovit vývoz do EU.
(44)
Historický význam a atraktivitu EU jakožto trhu s MKP rovněž potvrzují neustávající minulé pokusy obejít či vstřebat stávající antidumpingová opatření. Od uložení antidumpingových opatření proti ČLR se čínští vývozci skutečně soustavně pokoušejí tato opatření obcházet či vstřebávat, aby získali přístup na trh EU. Připomíná se, že stávající opatření byla v roce 2000 zesílena v důsledku anitabsorpčního řízení, v důsledku obcházení byla v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laos a v roce 2008 byla pozměněna, pokud jde o definici dotčeného výrobku, a to rovněž v důsledku obcházení prostřednictvím nepatrné úpravy výrobku.
(45)
Pokud jde o ceny, podle čínských statistik je průměrná čínská vývozní cena při vývozu na trhy třetích zemí vyšší než průměrná čínská vývozní cena při vývozu na trh EU, ale stále je výrazně nižší než průměrná indická a thajská cena, tedy cena jejich možných přímých konkurentů, při vývozu na trh EU. Z příslušných čínských údajů o vývozu vyplývá, že čínští výrobci již mají navzdory svým současným výsledkům v EU na většině ostatních trhů dobře zavedené postavení. Je tudíž jasné, že trh EU by byl pro čínské vývozce finančně atraktivní možností, jelikož by v EU mohli výrobky prodávat za vyšší ceny, aniž by tím ohrozili svůj prodej v ostatních částech světa, a stále by přitom mohli praktikovat cenové podbízení vůči svým hlavním konkurentům v EU prodejem za dumpingové ceny.
c) Opatření třetích zemí na ochranu obchodu
(46)
Žádná třetí země neuplatňuje vůči dovozu MKP pocházejících z ČLR opatření na ochranu obchodu.
4. Závěr
(47)
Z šetření je patrné, že jak spolupracující vyvážející výrobce, tak i s největší pravděpodobností rovněž ostatní čínští vyvážející výrobci mají vzhledem k tomu, že od roku 2004 do období přezkumného šetření výrazně poklesl jejich vývoz, značnou volnou kapacitu. Při šetření se rovněž ukázalo, že čínské subjekty mají soustavný zájem vstoupit na trh EU. Kromě toho by jediný spolupracující výrobce mohl snadno přesunout svoji výrobní kapacitu z Thajska zpět do Číny, pokud by antidumpingová opatření byla zrušena.
(48)
Pokud by se dopustilo, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, je vzhledem k volné kapacitě čínských výrobců a univerzálnosti jejich strojního zařízení a vybavení pravděpodobné, že by se dovoz z ČLR na trh EU ve značném množství obnovil. EU je v současné době jediným trhem na světě, na němž existují antidumpingová opatření, a zjištěné skutečnosti naznačují, že by čínští vývozci jistě usilovali o to, získat pomocí využití adabtability potřebné kapacity znovu co nejdříve své minulé podíly na trhu. Výše uvedený závěr je podpořen skutečností, že by si mohli dovolit prodávat za ceny, které jsou nižší než ceny všech jejich konkurentů na trhu EU, a během období přezkumného šetření již prokázali, že tak činí.
(49)
Na základě těchto zjištění a událostí je pravděpodobné, že pokud by čínští vývozci obnovili vývoz do EU, byly by ceny tohoto vývozu pod běžnou hodnotou. Z toho důvodu se konstatuje, že pokud by byla stávající opatření zrušena, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu z čínské strany.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(50)
Během období přezkumného šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(51)
První výrobce je žadatel a při šetření spolupracoval. Druhý (menší) výrobce v Unii nespolupracoval. Při šetření bylo stanoveno, že žadatel představoval během období přezkumného šetření více než 50 % celkové výroby MKP v Unii. Proto se má za to, že tento výrobce představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Nadále bude tedy označován výrazem „výrobní odvětví Unie“. Žadatel a jeho dceřiné společnosti nejsou ve spojení s čínskými vyvážejícími výrobci.
(52)
Je třeba poznamenat, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek a byli převzati rakouskou skupinou. Společnosti byly rozsáhle restrukturalizovány a v roce 2003, tedy přibližně dva roky před posuzovaným obdobím, byla vytvořena současná struktura „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“. Společnost má sídlo v Rakousku a výroba probíhá v Maďarsku.
E. SITUACE NA TRHU EU
1. Spotřeba na trhu EU
(53)
Odpovědi na dotazníky poskytnuté spolupracujícím výrobcem v Unii byly použity ke zjištění prodeje MKP výrobního odvětví Unie na trhu EU. K výpočtu výše prodeje výrobce v Unii, který není zahrnut do definice výrobního odvětví Unie, byly také použity další dostupné informace.
(54)
Kromě údajů o dovozu z Thajska, které byly získány z odpovědí na dotazník obdržených v rámci souběžného antidumpingového řízení týkajícího se Thajska, byly údaje o objemu dovozu získány ze statistik Eurostatu.
(55)
Na tomto základě bylo zjištěno, že spotřeba MKP v EU během posuzovaného období klesla o 4 %, tedy přibližně ze 170-180 milionů kusů v roce 2005 na 165-175 milionů kusů v období přezkumného šetření (12).
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
49
41
43
Podíl na trhu (%)
7,0 %
3,8 %
3,2 %
3,2 %
(56)
Pro stanovení celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodné započítat dovoz ze zemí, na které byla podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení rozšířena stávající antidumpingová opatření, tedy z Vietnamu a Laosu (viz 4. a 5. bod odůvodnění výše). Mělo se za to, že dovoz z těchto zemí ve skutečnosti tvořily výrobky pocházející z ČLR. Na základě těchto skutečností bylo stanoveno, že celkový dovezený objem MKP z ČLR klesl během posuzovaného období o více než 50 %. Ve stejném rozsahu klesl během tohoto období i podíl na trhu. Je však třeba podotknout, že tyto údaje zahrnují dovozy odesílané z Laosu pouze v roce 2005 a že v uvedeném roce představovaly tyto dovozy polovinu dovozů. Je třeba podotknout, že v dubnu 2005 bylo zahájeno šetření obcházení opatření týkající se dovozu MKP odesílaných z Laosu.
(57)
Podíl ČLR na trhu klesl v roce 2006 ze 7,0 % na 3,8 % a od té doby zůstává vyrovnaný (přibližně 3 %). Je třeba poznamenat, že v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti klesly podíly ČLR na trhu ze 14,8 % v roce 1998 na 1,9 % v roce 2001, podíl čínských MKP na trhu je tedy v současnosti vyšší než na konci období zkoumaného při předešlém přezkumu před pozbytím platnosti.
b) Dovozní ceny dotčeného výrobku/podbízení
(58)
Ze tří spolupracujících dovozců dovážel během období přezkumného šetření MKP z ČLR pouze jeden. Tento dovoz byl velice nízký ve srovnání s celkovým dovozem z ČLR a sestávaly z mechanismů se 17 a 23 kroužky, na něž se vztahovala minimální dovozní cena. Tento dovoz tudíž nebylo možné použít jako reprezentativní základ. Podle statistických údajů Eurostatu klesly dovozní ceny MKP pocházejících z ČLR během posuzovaného období o 5 % a čínské ceny představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 10 % (bez zohlednění antidumpingových cel). Absolutní úroveň cen vykázaná Eurostatem se však zdá ve srovnání s dovozními cenami uvedenými v čínských statistikách o vývozu a s údaji Eurostatu pro jiné třetí země poměrně vysoká. Jak je poznamenáno výše, je pravděpodobné, že pokud by opatření byla zrušena, čínské vývozní ceny by se musely přizpůsobit cenám zahraničních konkurentů (Thajsko, Indie), a v důsledku toho by úroveň cenového podbízení byla mnohem významnější.
c) Dovoz z jiných třetích zemí
2005
2006
2007
OPŠ
Indie
52,9 %
48,3 %
44,9 %
43,3 %
Thajsko
11,5 %
12,2 %
7,9 %
13,0 %
Hongkong
0,2 %
0,0 %
5,1 %
4,9 %
Jiné
1,2 %
2,7 %
4,4 %
1,7 %
(59)
Pokud jde o dovoz z jiných třetích zemí, dovoz MKP pocházejících z Indie klesá, zatímco dovoz MKP pocházejících z Thajska během období přezkumného šetření mírně vzrostl a ve srovnání s předcházejícími roky je na vyšší úrovni. Stejně jako jiné země vyváží MKP do EU i Hongkong, v tomto ohledu však nebyly vzneseny žádné námitky a k dispozici nejsou žádné další informace.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (13)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
102
118
119
Výrobní kapacita
100
91
100
103
Využití kapacity (%)
59 %
66 %
70 %
68 %
(60)
Během posuzovaného období výroba vzrostla téměř o 20 %, zatímco kapacita zůstala poměrně vyrovnaná. V důsledku toho se využití kapacity vyvíjelo obdobně jako výroba a vzrostlo o 9 procentních bodů.
(61)
Úroveň využití kapacity během období přezkumného šetření však byla nižší než úroveň dosažená v roce 2001, tedy během období šetření v rámci předchozího přezkumu před pozbytím platnosti. Míra využití kapacity se tehdy pohybovala mezi 70 % a 75 %.
b) Stav zásob
2005
2006
2007
OPŠ
Konečné zásoby
100
95
119
143
(62)
Během posuzovaného období vrostly zásoby výrobního odvětví Unie celkem o 43 %. Velkou část výroby MKP tvoří standardní výrobky, a výrobní odvětví Unie tudíž musí udržovat určitou úroveň zásob, aby bylo schopno rychle uspokojit poptávku svých zákazníků. Jakýkoli nárůst konečných zásob nad průměrnou úroveň je tudíž znamením, že při prodeji výrobků (na domácím trhu a na trhu vývozním) dochází k obtížím. Měla by být rovněž zohledněna sezónní povaha prodeje: prodej je významnější během posledního čtvrtletí, což odpovídá začátku školního roku.
c) Prodaná množství, podíl na trhu a růst
2005
2006
2007
OPŠ
Objem prodeje
100
113
118
123
Podíl na trhu
24,4 %
30,2 %
31,5 %
31,1 %
(63)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu EU vzrostl během posuzovaného období o 23 % a podíly na trhu se zvýšily ze 24,4 % na 31,1 %, vrostly tedy téměř o 7 procentních bodů. Tento nárůst podílů na trhu ukazuje, že růst výrobního odvětví Unie byl vyšší než růst spotřeby.
(64)
Absolutní úroveň podílu na trhu však zůstala pod úrovní z roku 2001, tedy úrovní během předchozího období šetření, kdy se pohybovala kolem 40 %.
d) Prodejní ceny a náklady
2005
2006
2007
OPŠ
Prodejní ceny
100
88
88
88
(65)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie klesla během posuzovaného období o 12 %. Je třeba poznamenat, že v posledních letech kopírovaly ceny surovin (oceli) rostoucí celosvětový trend a že ocel představuje přibližně 40 % celkových nákladů na jednotku. Prodejní ceny vedly od roku 2006 ke ztrátám.
e) Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Ziskovost
100
- 646
-62
- 115
Návratnost čistých aktiv
100
-72
- 103
-53
Peněžní tok
100
56
42
- 131
(66)
V roce 2005 bylo výrobní odvětví Unie ještě ziskové, situace se však v nadcházejícím roce závažně zhoršila v důsledku obcházení opatření, které vedlo k jejich rozšíření v roce 2006 a k rozšíření definice výrobku v roce 2008. Ačkoli se však ziskovost v roce 2007 zlepšila, nebylo výrobní odvětví Unie stále schopno dosáhnout hranice ziskovosti a během období přezkumného šetření vykazovalo ztráty. Během období přezkumného šetření byly ztráty nízké.
(67)
Peněžní tok a návratnost čistých aktiv se do značné míry vyvíjely stejně. Za takové finanční situace by žadatel, jenž představuje výrobní odvětví Unie, nepochybně čelil obtížím při získávání kapitálu mimo skupinu.
f) Investice a schopnost získávat kapitál
2005
2006
2007
OPŠ
Investice (EUR)
100
190
85
80
(68)
Třebaže investice klesaly, a sice o 20 % během posuzovaného období, udrželo si výrobní odvětví Unie určitou úroveň investic, aby zůstalo konkurenceschopné. Tyto investice přestavovalo nové strojní zařízení, aby se zlepšil výrobní proces a zvýšila konkurenceschopnost.
(69)
Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění, vzhledem ke špatné finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že jeho schopnost získávat kapitál z nezávislých zdrojů byla závažně ovlivněna.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
OPŠ
Zaměstnanost
100
94
105
104
Produktivita
100
109
113
114
Celkové mzdy
100
102
107
111
Mzdy
100
109
102
106
(70)
Během posuzovaného období vzrostla zaměstnanost (jednotky na plný úvazek) o 4 % a produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, se zlepšila o 14 %; celkové náklady na pracovní sílu vzrostly o 11 %, což lze do značné míry vysvětlit nárůstem zaměstnanosti; průměrný nárůst mzdy na jednoho zaměstnance byl nižší.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(71)
Na základě nejspolehlivějších dostupných skutečností byla během období přezkumného šetření na základě šetření stanovena existence dumpingu ve výši 20,7 %, což je poměrně vysoká hodnota.
4. Závěr
(72)
Výrobní odvětví Unie bylo restrukturalizováno a do určité míry těžilo z uložení opatření proti dumpingovým dovozům. Jeho hospodářská situace se skutečně v posledních letech zlepšila: výroba, prodej, podíl na trhu a zaměstnanost vykazují příznivý vývoj.
(73)
Navzdory výše zmíněnému příznivému vývoji se však výrobnímu odvětví nepodařilo zcela překonat újmu, kterou utrpělo. To dokládají především finanční ukazatele: na ziskovosti, peněžním toku a návratnosti čistých aktiv jsou stále patrné určité známky újmy. Výrobní odvětví rovněž zatím nebylo schopno dosáhnout úrovně prodeje a výroby, jíž dosahovalo v minulosti. To je rovněž nutné vnímat s ohledem na skutečnost, že během části zkoumaného období byla účinnost opatření rovněž oslabena jejich obcházením popsaným výše.
(74)
Přestože se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila, zůstalo během posuzovaného období výrobní odvětví Unie v obtížné situaci.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo své činnosti a těžilo z antidumpingových opatření. Avšak přestože tato opatření byla poprvé uložena v roce 1997, zcela účinná byla teprve tehdy, když byly vyrovnány účinky vstřebávání a obcházení. Ačkoli se situace výrobního odvětví Unie zlepšila, toto odvětví nadále zůstává křehké a zranitelné.
(76)
Za takovýchto okolností je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy, aby bylo možné přezkoumat, zda by v případě, že by opatření byla zrušena, předpokládaný vývoj dovozu pocházejícího z ČLR z hlediska objemů a cen dále zhoršil situaci výrobního odvětví a způsobil podstatnou újmu.
1. Dopad předpokládaného zvýšení dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie
(77)
Připomíná se, že Čína disponuje značnou volnou kapacitou a že by výroba MKP mohla být snadno ve velkém rozsahu zvýšena. Toto tvrzení vychází z výše uvedených zjištění, že by jediný spolupracující čínský výrobce mohl snadno obnovit svoji v současnosti sníženou výrobní kapacitu, a dokonce zavřít výrobní závod v Thajsku a výrobu přesunout do Číny. Kromě toho značnou volnou kapacitou disponují i další nespolupracující čínští výrobci či by pro ně bylo možné tuto kapacitu vzhledem ke krátké realizační době v souvislosti s adaptabilitou strojního zařízení a celkovou univerzálností vybavení nutného k výrobě MKP snadno obnovit.
(78)
Bylo stanoveno, že nárůst výroby MKP v ČLR by byl s nejvyšší pravděpodobností hromadně vyvážen do EU, pokud by opatření byla zrušena. Tento předpoklad vychází ze skutečnosti, že trh EU je nadále důležitý z hlediska velikosti a v minulosti představoval pro čínské vývozce důležitý trh a tito vývozci by se jistě pokusili znovu získat ztracené podíly na trhu. Atraktivitu trhu EU pro čínské vývozce rovněž jednoznačně dokládají četné pokusy obejít zavedená antidumpingová opatření. Opatření byla opravdu vstřebávána, obcházena prostřednictvím třetích zemí a dokonce pomocí nepatrné úpravy výrobků.
(79)
Na závěr se konstatuje, že jakékoli budoucího zvýšení dovozu MKP do EU by mělo závažné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření byla zrušena, objem dovozu MKP z ČLR by byl podle očekávání významný. Kromě toho by tento dovoz s největší pravděpodobností vyvíjel značný cenový tlak na trh EU, tudíž i na výrobní odvětví Unie, jak naznačuje analýza cenové úrovně na trhu EU a na trzích třetích zemí. Při současných čínských cenách podle Eurostatu opravdu dochází k podbízení vůči cenám EU přibližně o 10 % (bez antidumpingových cel) a jsou v současnosti mnohem vyšší než průměrná cena možných konkurentů Číny (Indie a Thajska) na trhu EU. Pokud by opatření byla zrušena a čínští výrobci by mohli do EU vyvážet všechny typy MKP bez antidumpingových cel, je více než pravděpodobné, že by alespoň do určité míry přizpůsobili své ceny cenám svých konkurentů. To je rovněž potvrzeno (nízkou) úrovní čínských cen na trzích třetích zemí, jak uvádějí čínské vývozní statistiky. Pokud by neplatila žádná opatření, stal by se tudíž trh EU pro čínské vývozce velice atraktivním.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(80)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do EU za velice nízké ceny, čímž by byla stlačena celková úroveň cen na trhu EU. Je třeba poznamenat, že většina výrobků na trhu s MKP je vysoce standardizována, a cena je tudíž hlavním rozhodovacím faktorem.
(81)
Vzhledem k již tak špatné situaci výrobního odvětví Unie by podstatné zvýšení dovozu z ČLR za dumpingové ceny ve spojení s podstatným cenovým podbízením mělo nepochybně pro situaci výrobního odvětví Společenství vážné důsledky. Tím by došlo ke vzniku podstatné újmy, která by zcela anulovala snahy příslušného výrobního odvětví o restrukturalizaci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(82)
Bylo zkoumáno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě poskytnutých důkazů zkoumáno, jaký dopad by mělo obnovení opatření na všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo skončení platnosti takových opatření.
(83)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. Jak již bylo uvedeno, na dotazník odpověděli pouze spolupracující výrobci Unie a tři nezávislí dovozci. Jeden nezávislý dovozce a jeden uživatel rovněž předložili připomínky, aniž by odpověděli na dotazník.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU přítomny po dlouhou dobu, ale potýkaly se se značnými finančními potížemi, které byly mimo jiné způsobeny nekalými dovozními praktikami.
(85)
Jejich hospodářská situace byla natolik špatná, že obě společnosti musely vyhlásit konkurs. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila konkurs v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, Koloman Hander pozbyl platební schopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, která je žadatelem v tomto přezkumu.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe konkurovat na světové úrovni, ale zejména na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU.
(87)
Akvizice firmy Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a ve Spojených státech amerických, jasně ukázala, že výrobní odvětví Společenství chce zlepšit svůj přístup na světový trh a zvýšit vážnost svého restrukturalizačního úsilí.
(88)
Jak je patrné z analýzy hospodářské situace příslušné společnosti, snahy žadatele byly alespoň zčásti úspěšné. V posledních letech roste výroba, objem prodeje a podíl na trhu, jakož i zaměstnanost.
(89)
Snahy výrobního odvětví zlepšit svoji situaci však byly oslabovány, neboť účinky opatření proti nekalému dovozu zanikly v důsledku jejich vstřebávání či obcházení. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšení nejistá, jak dokládá vývoj finančních ukazatelů.
(90)
Z toho důvodu je výrobní odvětví stále citlivé vůči účinkům zvýšeného dovozu z ČLR za nízké a dumpingové ceny. Je zjevné, že pokud by opatření byla zrušena, výrobní odvětví by znovu čelilo vážným obtížím, které by mohly být příčinou jeho definitivního zániku. Výrobní odvětví Unie snahami o restrukturalizaci prokázalo, že je životaschopné a že je stále schopno dodávat na trh EU významný podíl, že však potřebuje dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovými dovozy, aby byla v tomto odvětví nastolena ustálená a zdravá situace.
(91)
Na tomto základě je vyvozen závěr, že by zachování opatření po dobu dalších pěti let bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců
(92)
Tohoto šetření se zúčastnili čtyři nezávislí dovozci, ale pouze tři z nich poskytli odpovědi na dotazník. Tito dovozci však již MKP z ČLR nedováželi, s výjimkou jednoho, který dovážel pouze mechanismy se 17 a 23 kroužky, na něž se vztahovala minimální dovozní cena. Dva z nich byli proti šetření a zpochybnili platná desetiletá antidumpingová opatření, třetí zaujal spíše neutrální postoj a uvedl, že se jej stávající opatření nijak nedotýkají.
(93)
Vzhledem k rozsahu antidumpingových opatření proti dovozu z ČLR a významného podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i skutečnosti, že toto odvětví rovněž vlastní důležitého distributora MKP na trhu EU, který má údajně jistou exkluzivitu pro MKP pocházející z Indie, si dovozci převážně stěžovali na omezené zdroje dodávek na trhu EU.
(94)
V tomto ohledu je třeba podotknout, že v současnosti existují na trhu EU různé zdroje dodávek, a to buď od výrobního odvětví Unie, druhého výrobce ve Společenství nebo ze zdrojů jiných než ČLR, např. z Thajska.
(95)
Navíc, přestože je pravda, že úroveň stávajících opatření je poměrně vysoká, je třeba připomenout, že opatření byla zesílena na základě šetření, z něhož vyplynulo, že čínští vývozci opatření vstřebávají. Stávající úroveň je tudíž zcela odůvodněná.
(96)
Od okamžiku, kdy byla opatření uložena a jejich úroveň vzrostla, dovozy z ČLR výrazně poklesly a během období přezkumného šetření představovaly pouze malý podíl trhu EU. Dovozci se však této situaci přizpůsobili a změnili zdroje dodávek. I když se uznává, že bez opatření by měli rozsáhlejší zdroje dodávek, neboť dovozci v současné době nedovážejí MKP pocházející z ČLR, zachování opatření by na ekonomickou situaci těchto dovozců nemělo žádný nepříznivý vliv.
(97)
Na tomto základě je vyvozen závěr, že by zachování platných opatření nemělo na dovozce žádný podstatný vliv.
4. Zájmy uživatelů
(98)
Jediný uživatel, který odpověděl na dotazník, předložil argumenty ve prospěch rozšíření opatření a tvrdil, že MKP vyráběné EU jsou mnohem kvalitnější než MKP dovážené z ČLR.
(99)
Další uživatel vznesl určité připomínky, nepředložil však žádné důkazy, jimiž by je odůvodnil. Z toho je patrné, že ačkoli byla zavedena určitá opatření, uživatelé nebyli těmito opatřeními výrazně dotčeni. Situace uživatelů se tudíž v důsledku zachování antidumpingových opatření pravděpodobně nezhorší.
5. Zájmy dodavatelského průmyslu
(100)
Dodavatelé ocelového drátu a ocelového pásku prodávají jen zanedbatelný procentní podíl své výroby výrobnímu odvětví Unie, a proto nejsou výsledkem tohoto řízení ovlivněni. Žádný z nich se nepřihlásil jako zúčastněná strana.
6. Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(101)
S ohledem na účinky možného pozbytí platnosti opatření na hospodářskou soutěž v EU je třeba poznamenat, že na celém světě je jen několik výrobců MKP, přičemž většinou se jedná o výrobce v Číně nebo výrobce ovládané čínskými vyvážejícími výrobci. Zánik několika zbývajících výrobců, kteří nejsou ovládáni čínskými společnostmi, by tak měl na hospodářskou soutěž v EU nepříznivé účinky.
7. Závěr týkající se zájmu Unie
(102)
S ohledem na výše uvedené faktory a úvahy je vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. SDĚLENÍ INFORMACÍ A ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(103)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Rovněž jim byl poskytnut čas, aby k poskytnutým informacím podaly připomínky a stanoviska. Byly analyzovány příslušné vznesené námitky, tím však nebyly pozměněny žádné podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bylo rozhodnuto stávající antidumpingová opatření zachovat.
(104)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by měla být, jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, obnovena antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 2074/2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Mechanismy kroužkových pořadačů se pro účely tohoto článku rozumějí mechanismy, které sestávají ze dvou ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
3. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena takto:
a)
pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021, 8305100023, 8305100029 a 8305100035) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1 000 kusů a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením;
b)
pro jiné mechanismy než mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019 a 8305100034)
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
-
World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Čínská lidová republika
51,2 %
8934
-
všechny ostatní společnosti
78,8 %
8900
Článek 2
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00, které jsou odesílány z Vietnamu, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Vietnamu, či nikoli (kódy TARIC 8305100011 a 8305100021).
2. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00, které jsou odesílány z Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli (kódy TARIC 8305100013 a 8305100023).
3. Pro účely tohoto článku sestávají mechanismy kroužkových pořadačů ze dvou obdélníkových ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
4. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena takto:
a)
pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021 a 8305100023) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1 000 kusů a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením;
b)
pro jiné mechanismy než mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011 a 8305100013) je stanoveno clo ve výši 78,8 %.
Článek 3
Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 5
Toto nařízení bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. února 2010.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 157/2010 DEL CONSIGLIO
del 22 febbraio 2010
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di meccanismi per la legatura di fogli originari della Repubblica popolare cinese in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 384/96
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1), che abroga il regolamento (CE) n. 384/96 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (2) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 11, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 1225/2009,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione») previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 119/97 (3), il Consiglio ha istituito dazi antidumping definitivi varianti tra il 32,5 % e il 39,4 % sulle importazioni di alcuni tipi di meccanismi per la legatura di fogli («meccanismi») originari della Repubblica popolare cinese («RPC»). Tali aliquote del dazio erano applicabili ai meccanismi diversi da quelli con 17 o 23 anelli, mentre per i meccanismi con 17 e 23 anelli l’importo del dazio era pari alla differenza tra il prezzo minimo all’importazione di 325 EUR per 1 000 unità e il prezzo franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, quando quest’ultimo era inferiore al prezzo minimo all’importazione.
(2)
Con il regolamento (CE) n. 2100/2000 (4), il Consiglio ha modificato e aumentato i dazi sopraindicati per alcuni tipi di meccanismi diversi da quelli con 17 o 23 anelli, in seguito a un’inchiesta di riesame ai sensi dell’articolo 12 del regolamento di base. I dazi modificati andavano dal 51,2 % al 78,8 %.
(3)
A seguito di un esposto presentato da due produttori dell’Unione nel gennaio 2002 è stato aperto un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2 del regolamento di base (5) e, con il regolamento (CE) n. 2074/2004 (6) il Consiglio ha prorogato di quattro anni la validità delle misure antidumping esistenti.
(4)
A seguito di un’inchiesta antielusione a norma dell’articolo 13 del regolamento (CE) n. 1208/2004 (7), il Consiglio ha esteso le misure antidumping definitive alle importazioni di alcuni tipi di meccanismi spediti dal Vietnam, indipendentemente dal fatto che tali prodotti siano dichiarati o meno originari di tale paese.
(5)
A seguito di un’inchiesta antielusione a norma dell’articolo 13 del regolamento di base, con il regolamento (CE) n. 33/2006 (8) il Consiglio ha esteso le misure antidumping definitive alle importazioni di alcuni tipi di meccanismi spediti dalla Repubblica democratica popolare del Laos, indipendentemente dal fatto che tali prodotti siano dichiarati o meno originari di tale paese.
(6)
Infine, nell’agosto 2008, con il regolamento (CE) n. 818/2008 (9), il Consiglio ha esteso il campo d’applicazione delle misure ad alcuni tipi di meccanismi leggermente modificati in quanto si è riscontrato che tali misure erano state eluse.
2. Domanda di riesame
(7)
A seguito della pubblicazione di un avviso di imminente scadenza delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di alcuni tipi di meccanismi per la legatura di fogli originari della Repubblica popolare cinese (10), il 4 settembre 2008 la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame delle suddette misure a norma dell’articolo 11, paragrafo 2 del regolamento di base.
(8)
La domanda è stata presentata dal produttore dell’Unione Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH («il richiedente») che rappresenta una quota considerevole, in questo caso più del 50 %, della produzione totale dell’Unione di meccanismi per la legatura di fogli. La richiesta è stata motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe implicato il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio arrecato all’industria dell’Unione.
(9)
Sentito il comitato consultivo e avendo stabilito che esistevano elementi sufficienti per giustificare l’apertura di un riesame a norma dell’articolo 11, paragrafo 2 del regolamento di base, la Commissione ha avviato un riesame (11).
3. Inchiesta
a) Procedura
(10)
La Commissione ha avvisato ufficialmente dell’apertura del riesame in previsione della scadenza i produttori esportatori, gli importatori e gli utilizzatori notoriamente interessati, i rappresentanti del paese esportatore, il produttore dell’Unione che ha presentato la richiesta e l’altro produttore dell’Unione noto. La parti interessate hanno avuto la possibilità di far conoscere il loro punto di vista per iscritto e richiedere di essere ascoltate entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(11)
Sono state sentite tutte le parti che ne hanno fatto richiesta entro il termine fissato dimostrando di avere particolari motivi per essere sentite.
(12)
Sono stati inviati questionari a tutte le parti che erano state ufficialmente informate dell’apertura del riesame e a quelle che ne avevano fatto richiesta entro il termine indicato nell’avviso di apertura. È stato inoltre contattato un produttore in Thailandia (paese di riferimento previsto), al quale è stato inviato un questionario.
(13)
Al questionario hanno risposto un produttore esportatore della RPC che non esportava meccanismi nell’Unione europea («UE») e la sua società collegata in Thailandia, il produttore dell’Unione che ha presentato la richiesta, tre importatori non collegati e un utilizzatore collegato al denunziante. L’altro produttore dell’Unione non ha collaborato all’inchiesta e un importatore non collegato si è limitato a comunicare le sue osservazioni.
(14)
Tutte le parti interessate sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intendeva raccomandare l’istituzione di dazi antidumping definitivi. È stato fissato un termine entro il quale esse potevano presentare le loro osservazioni in merito a tali comunicazioni. Le osservazioni delle parti sono state esaminate e, ove ritenuto opportuno, la Commissione ha modificato le proprie conclusioni di conseguenza.
b) Parti interessate e visite di verifica
(15)
I servizi della Commissione hanno raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio, nonché l’interesse dell’UE. Si è inoltre proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti società:
i)
produttore dell’Unione che ha presentato la richiesta
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vienna, Austria;
ii)
produttore del paese esportatore
-
Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS), Guangzhou e la sua società collegata Wah Hing Stationery Manufactory Ltd («WHS»), Hong Kong, RPC;
iii)
importatore non collegato dell’UE
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Italia.
c) Periodo dell’inchiesta
(16)
L’inchiesta relativa al persistere o alla reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2007 e il 30 settembre 2008 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’esame delle tendenze significative ai fini della valutazione della probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2005 e la fine del PIR («periodo considerato»).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(17)
Il prodotto in esame è quello definito nel regolamento (CE) n. 2074/2004 del Consiglio, ossia alcuni tipi di meccanismi per la legatura di fogli, costituiti da due lame o fili di acciaio sui quali sono fissati almeno quattro semianelli in filo di acciaio e che sono tenuti insieme da un rivestimento di acciaio. Il sistema di apertura è a trazione oppure con un dispositivo d’acciaio a scatto, fissato al meccanismo. Gli anelli possono essere di forma diversa; i più diffusi sono rotondi o a D («il prodotto in esame»). Essi sono attualmente classificati nel codice NC ex 8305 10 00. Non rientrano nella definizione del prodotto in esame i meccanismi a leva classificati nello stesso codice NC.
(18)
I meccanismi sono utilizzati per realizzare fascicoli di carta, cartoncino o plastificati, fascicoli di presentazione ed altri fascicoli rilegati.
(19)
Durante il PIR sono stati venduti nell’UE numerosi tipi diversi di meccanismi. Le differenze tra tali tipi riguardano la larghezza della base, il tipo di meccanismo, il numero di anelli, il sistema di apertura, la capacità nominale di legatura, il diametro degli anelli, la forma degli anelli, la lunghezza e la distanza tra gli anelli. Dato che tutti i tipi presentano le medesime caratteristiche fisiche e tecniche di base e che, all’interno di determinate gamme di prodotto, essi sono intercambiabili, si è stabilito che, ai fini del presente procedimento, tutti i meccanismi per la legatura di fogli costituiscono un unico prodotto.
2. Prodotto simile
(20)
Si è constatato inoltre che i meccanismi prodotti nella RPC e quelli prodotti dall’industria dell’Unione e venduti sul mercato interno presentavano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e le stesse applicazioni.
(21)
Si è pertanto concluso che i meccanismi originari della RPC e quelli prodotti e venduti dall’industria dell’Unione sul mercato dell’UE sono tutti prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4 del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(22)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2 del regolamento di base, si è esaminato se la scadenza delle misure in vigore rischiasse di comportare il persistere o la reiterazione del dumping.
1. Osservazioni preliminari
(23)
Nessun produttore cinese che esporta i meccanismi nell’UE ha collaborato all’inchiesta. Delle quattro società cinesi citate nella domanda soltanto una ha collaborato, oltre alla sua società collegata stabilita in Thailandia. Le altre tre società esportatrici non hanno risposto al questionario. L’unico produttore cinese che ha collaborato non ha esportato il prodotto in esame nell’UE, ma in altri paesi terzi. Mancando la collaborazione dei produttori cinesi esportatori di meccanismi verso l’UE durante il PIR, la Commissione ha basato le sue conclusioni riguardo al dumping sui dati messi a disposizione da altre fonti conformemente all’articolo 18 del regolamento di base. Nella fattispecie si è ritenuto che le informazioni più attendibili e adatte fossero quelle fornite da Eurostat relativamente alle esportazioni. Per quanto possibile e tenendo debitamente conto dei termini dell’inchiesta, tali informazioni sono state verificate in relazione ai dati forniti dall’unico produttore cinese che ha collaborato con l’attuale inchiesta ma che non ha esportato meccanismi nell’UE e alle statistiche cinesi sulle esportazioni. Tuttavia, tenuto conto del fatto che non esistono dati societari specifici riguardo ai quantitativi e ai volumi forniti dai produttori esportatori cinesi, le statistiche di Eurostat sono tuttora considerate gli unici dati disponibili indicativi delle esportazioni cinesi nell’UE, anche se il livello assoluto dei prezzi indicati da Eurostat risulta piuttosto elevato rispetto ai prezzi all’importazione delle statistiche cinesi sulle esportazioni e alle cifre di Eurostat relative ad altri paesi terzi.
2. Persistere del dumping
a) Paese di riferimento
(24)
Dato che la RPC è un’economia in fase di transizione, il valore normale deve essere determinato, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a) del regolamento di base, in base al prezzo o al valore normale costruito in un appropriato paese terzo ad economia di mercato («paese di riferimento») oppure al prezzo all’esportazione da tale paese terzo in altri paesi, compresa l’Unione, oppure, qualora ciò non sia possibile, su qualsiasi altra base equa, compreso il prezzo realmente pagato o pagabile nell’Unione per un prodotto simile, se necessario debitamente adeguato per includere un equo margine di profitto.
(25)
Nell’inchiesta precedente era stata scelta l’India come paese di riferimento. A questo proposito si rammenta che la Commissione ha informato l’unico produttore indiano che ha collaborato all’inchiesta precedente dell’apertura dell’attuale procedimento; quest’ultimo ha tuttavia rifiutato di collaborare. Nella domanda di riesame in previsione della scadenza, è stata proposta la Thailandia come paese di riferimento ai fini della determinazione del valore normale. Tale scelta è stata contestata da alcune parti interessate secondo le quali l’India sarebbe stata il paese di riferimento più adatto.
(26)
Per quanto riguarda la Thailandia, un produttore di questo paese ha accettato di collaborare. Pertanto, la Commissione ha esaminato la possibilità di utilizzare i dati ottenuti dalla Thailandia ai fini della determinazione del valore normale per la RPC. A tale proposito si osserva che il prodotto in esame non era venduto sul mercato interno thailandese. Pertanto, il valore normale in Thailandia doveva essere determinato in base all’articolo 2, paragrafo 6, lettera c).
(27)
Inoltre, confrontando il livello dei prezzi medi all’esportazione del prodotto in esame dalla Thailandia con quello dei prezzi medi all’esportazione del prodotto in esame dalla RPC, in base ai dati forniti da Eurostat, si è riscontrato che i prezzi cinesi erano superiori ai prezzi thailandesi. A questo proposito è utile precisare che la definizione del prodotto in esame si applica ad una vasta gamma di diversi tipi di prodotto e che i prezzi possono variare a seconda del tipo di prodotto. A causa della mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi è stato impossibile stabilire l’esatta composizione delle loro vendite all’esportazione nell’UE e paragonarla alla gamma di prodotti dei produttori esportatori thailandesi. Di conseguenza, dal momento che non vi erano elementi per ritenere che lo scarto rilevante nei prezzi all’esportazione fosse imputabile ad altri fattori, si è concluso che la differenza sta nella gamma di meccanismi esportati verso l’UE rispettivamente dai produttori esportatori thailandesi e dai produttori esportatori cinesi. Di fatto, alla luce delle differenze dei prezzi all’esportazione dalla Thailandia e dalla RPC nell’Unione europea, si è concluso, sulla base dei dati più attendibili, che le esportazioni dalla RPC riguardano tipi di prodotto più costosi, più elaborati e che anche per questo motivo non sarebbe opportuno utilizzare i dati della Thailandia ai fini della determinazione del valore normale per la RPC.
(28)
Inoltre, la società thailandese era collegata con l’unico produttore cinese di meccanismi che ha collaborato. La Commissione ha valutato se il fatto che le due società erano collegate potesse incidere sulla determinazione del valore normale. A tale proposito si rammenta che le inchieste precedenti (in particolare due inchieste relative all’elusione delle misure) hanno rivelato che la società thailandese è stata creata da un produttore cinese in risposta all’istituzione di misure antidumping sul prodotto in esame. La stessa conclusione è confermata dall’attuale inchiesta, come esposto in dettaglio nel considerando 38. Alla luce di questo solido collegamento tra il produttore cinese e quello thailandese si è ritenuto opportuno non utilizzare le informazioni fornite dall’unica società che ha collaborato del paese di riferimento proposto. Pertanto, tenuto conto di tutti i fattori di cui sopra e conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a) del regolamento di base, la Thailandia non è stata considerata un paese di riferimento adatto ai fini della determinazione del valore normale.
(29)
Stando a quanto suddetto riguardo alla Thailandia, alla mancanza di collaborazione da parte dell’India, utilizzato in precedenza come paese di riferimento, nonché al fatto che nessuna società cinese esportatrice di meccanismi nell’UE abbia collaborato all’inchiesta, si è ritenuto opportuno basare il calcolo del valore normale su ogni altra base equa, ovverosia sui prezzi effettivamente pagati o pagabili nell’Unione per il prodotto simile.
b) Valore normale
(30)
Stante quanto sopra, si è deciso di basare la determinazione del valore normale, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a) del regolamento di base, sui prezzi dell’industria dell’Unione, ovverosia sui prezzi effettivamente pagati o pagabili nell’Unione per il prodotto simile. Il valore normale è stato pertanto calcolato sulla base di dati forniti dal produttore dell’Unione richiedente verificati presso la sua sede. Le vendite del prodotto simile realizzate dal produttore in questione sul mercato interno sono risultate rappresentative rispetto alle esportazioni del prodotto in esame dalla RPC nell’Unione europea. Dal momento che le vendite dell’industria dell’Unione sono state effettuate in perdita, è stato necessario adeguare i prezzi di vendita per includere un equo margine di profitto, come previsto all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a) del regolamento di base. A tal fine si è tenuto conto di un congruo margine di profitto del 5 %, ritenuto ragionevole per questo tipo di attività commerciale.
c) Prezzo all’esportazione
(31)
Conformemente all’articolo 18 del regolamento di base e mancando ogni collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi, il prezzo all’esportazione è stato calcolato sulla base dei dati di Eurostat.
d) Confronto
(32)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione è stato effettuato allo stadio franco fabbrica. Per garantire un equo confronto fra il valore normale e il prezzo all’esportazione, a norma dell’articolo 2, paragrafo 10 del regolamento di base, si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità. Ove necessario, sono stati operati adeguamenti per differenze riguardanti le spese di trasporto, assicurazione e altri costi legati al trasporto.
e) Margine di dumping
(33)
Tenuto conto di quanto precede e in mancanza di ogni altra informazione attendibile riguardo al margine di dumping su scala nazionale in Cina, quest’ultimo è stato calcolato sulla base di un confronto delle medie ponderate; espresso quale percentuale del prezzo cif franco frontiera dell’UE, dazio non corrisposto, è risultato pari al 20,7 %.
f) Conclusioni relative al dumping
(34)
L’inchiesta ha accertato l’esistenza di pratiche di dumping durante il PIR. Questa conclusione si basa i) da un lato, sui prezzi all’esportazione secondo i dati di Eurostat per le ragioni esposte al considerando 23, e ii) dall’altro, sul valore normale determinato sulla base dei prezzi dell’industria dell’Unione conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a) del regolamento di base per le ragioni esposte ai considerando 24, 25, 26, 27, 28 e 29.
3. Reiterazione del dumping
(35)
Dopo aver verificato l’esistenza di pratiche di dumping nel PIR, si è proceduto ad esaminare la probabilità della reiterazione del dumping. In mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi, ad eccezione di una società che esportava soltanto verso paesi non-UE e in ragione della scarsità di informazioni disponibili, le conclusioni qui di seguito esposte si basano principalmente, come disposto dall’articolo 18 del regolamento di base, sui dati disponibili, ossia i dati di Eurostat, quelli forniti dall’unica società che ha collaborato, le statistiche cinesi e i dati contenuti nella domanda di riesame.
(36)
A tale proposito, sono stati analizzati i seguenti elementi: a) le capacità di produzione inutilizzate e la strategia in materia di volumi e prezzi dei produttori esportatori cinesi e b) l’interesse del mercato dell’UE per gli esportatori cinesi per quanto riguarda prezzi e volumi.
a) Capacità inutilizzate e politica dei produttori cinesi esportatori
(37)
È opportuno rammentare che, dal momento che i produttori esportatori, a parte WHS, non hanno collaborato, non erano disponibili informazioni in merito alla produzione nella RPC, alle capacità di produzione inutilizzate e alle vendite realizzate sul mercato cinese, fatta eccezione per il produttore che ha collaborato.
(38)
L’unico produttore cinese che ha collaborato aveva ridotto significativamente la propria capacità di produzione tra il 2005 e il PIR (la cifra esatta non può essere rivelata per ragioni di riservatezza). Egli potrebbe, tuttavia, incrementare nuovamente la sua capacità di produzione. Infatti, la capacità di produzione attualmente ridotta potrebbe essere ripristinata senza indugio e senza difficoltà dal momento che il produttore in questione possiede tuttora un impianto industriale vuoto accanto a quello operativo. In quel sito il produttore cinese potrebbe ripristinare in breve tempo, ad esempio entro sei mesi, una linea di produzione di meccanismi, utilizzando l’attrezzatura esistente, destinata attualmente ad altre produzioni, ma riadattabile al fine di incrementare la produzione globale di meccanismi. A tale proposito va rilevato che questo produttore cinese non vende il suo prodotto sul mercato interno, né prevede di farlo nell’immediato futuro. Se si lasciassero scadere le misure, quindi, questo produttore potrebbe incrementare rapidamente la produzione e orientarla verso qualsiasi mercato delle esportazioni (compreso quello dell’UE, sul quale attualmente non vende). La società ha inoltre confermato che, in caso di abrogazione delle misure antidumping, chiuderebbe l’impianto di produzione della società thailandese collegata e tutta la produzione di meccanismi sarebbe ritrasferita in Cina. La società che ha collaborato non presentava un elevato livello di investimenti, il che è facilmente spiegabile data l’esistenza della sua società collegata in Thailandia, gli scarsi investimenti che richiede generalmente questo tipo di produzione e il breve tempo necessario per adattare i macchinari in vista della produzione di meccanismi.
(39)
Per quanto riguarda i produttori cinesi che non hanno collaborato, si è concluso che la RPC dispone tuttora di capacità inutilizzate. Ciò è dovuto al fatto che le esportazioni cinesi sono nel complesso diminuite e che nessun dato indica che la capacità della RPC sia calata. Inoltre, si noterà che nell’industria manifatturiera dei meccanismi l’adattamento dei macchinari e delle attrezzature può essere realizzato generalmente in breve tempo; le capacità potrebbero pertanto essere ripristinate facilmente al fine di seguire l’evoluzione del mercato dei meccanismi.
(40)
Per quanto riguarda le vendite all’esportazione verso i paesi terzi realizzate dall’unico produttore cinese che ha collaborato, sono disponibili solo informazioni parziali da cui si desume che le sue vendite sono aumentate del 10 % circa tra il 2006 e il PIR. Durante lo stesso periodo il prezzo medio delle sue esportazioni verso i paesi terzi è aumentato dello 0,7 %.
(41)
Per quanto riguarda l’andamento delle esportazioni cinesi totali verso altri paesi, i volumi e i prezzi sono stati determinati sulla base delle statistiche cinesi disponibili. Questi dati confermano che le esportazioni di meccanismi dalla Cina nel periodo compreso tra il 2004 e il PIR hanno subito un netto calo. Secondo le statistiche cinesi, il volume dei meccanismi esportati nel 2004, pari a 198 milioni di pezzi, è sceso a 89 milioni durante il PIR. Il prezzo di vendita medio è a sua volta calato sensibilmente tra il 2004 e il 2007, stabilizzandosi, nel corso del PIR, a livelli leggermente inferiori a quelli del 2004. Il fatto che il volume delle esportazioni cinesi di meccanismi abbia rappresentato, durante il PIR, il 45 % soltanto del suo valore del 2004, mentre il prezzo medio all’esportazione durante lo stesso periodo era inferiore del 7 % rispetto al suo livello del 2004, conferma che i produttori cinesi, che abbiano collaborato o meno all’inchiesta, sono fortemente incentivati a riconquistare con le loro esportazioni le quote di mercato che detenevano in precedenza, tenuto conto delle loro capacità disponibili e della tendenza registrata negli ultimi anni ad un aumento dei prezzi all’esportazione. In tali circostanze, è ragionevole ritenere che se si lasciassero scadere le misure antidumping il mercato dell’UE diventerebbe estremamente interessante per tutti questi produttori cinesi, che si adopererebbero per esportare quantitativi ingenti su detto mercato.
b) Attrattiva del mercato dell’UE
(42)
Prima dell’istituzione dei dazi antidumping, l’UE ha costituito per la RPC, in termini di volume globale, il secondo mercato d’esportazione di meccanismi. La quota di mercato della RPC è calata costantemente dopo l’istituzione delle misure antidumping, che sono state prorogate in seguito a due inchieste antielusione e sono state oggetto nel 2008 di un riesame che ne ha esteso il campo d’applicazione. Le quote di mercato sono rimaste sostanzialmente stabili durante il periodo considerato e hanno registrato un lieve calo (- 0,4 %) attestandosi al 3,2 % durante PIR. Tuttavia, la dimensione del mercato dell’UE (secondo soltanto a quello degli Stati Uniti) e la domanda che ne deriva fanno dell’UE un obiettivo importante se paragonato ad altri mercati d’esportazione della Cina. Data la presenza, in passato, della Cina sul mercato dell’UE e l’importanza di tale mercato, è ipotizzabile che i produttori cinesi cercheranno in futuro di recuperate quote di mercato nell’Unione.
(43)
Esistono, inoltre, chiare indicazioni che soggetti interessati in Cina seguono attentamente gli sviluppi della presente inchiesta e prevedono la possibilità di cominciare ad esportare i loro prodotti nell’UE. A tale riguardo si osserva che, in seguito all’apertura del procedimento, alla Commissione sono pervenute richieste da un produttore cinese non citato nella domanda di riesame in previsione della scadenza, che ha dichiarato che la società è stata fondata nel 2005, produce meccanismi e prevede di esportare tali prodotti nell’UE a partire dal 2009. Questa società ha preso inizialmente in esame la possibilità di collaborare all’inchiesta, ma non ha risposto al questionario in maniera pertinente. Ciò conferma che l’UE rimane per i produttori cinesi un mercato attraente anche con le misure antidumping esistenti e che, in caso di scadenza delle misure, essi sarebbero ulteriormente incentivati ad iniziare, ad incrementare o a riprendere l’esportazione verso l’UE.
(44)
L’importanza storica e l’attrattiva dell’UE come mercato dei meccanismi è inoltre confermata dai continui tentativi in passato di eludere o assorbire le misure antidumping esistenti. Dall’istituzione delle misure antidumping nei confronti della RPC, infatti, gli esportatori cinesi hanno cercato ripetutamente di eludere e di assorbire tali misure per poter accedere al mercato dell’UE. Si rammenta che le misure in vigore sono state rafforzate nel 2000 a seguito di un procedimento «antiassorbimento»; esse sono state inoltre estese al Vietnam e al Laos rispettivamente nel 2004 e nel 2006 a motivo dell’esistenza di pratiche di elusione e modificate nel 2008 per quanto riguarda la definizione di prodotto in esame, anche in questo caso in seguito all’accertamento di pratiche di elusione che erano consistite nell’apportare leggere modifiche al prodotto.
(45)
Per quanto riguarda i prezzi, secondo le statistiche cinesi il prezzo medio all’esportazione dalla RPC verso i mercati dei paesi terzi è più elevato di quello verso l’UE, ma resta sensibilmente inferiore ai prezzi medi praticati sul mercato dell’UE dagli esportatori indiani e thailandesi, che sono i potenziali concorrenti diretti della Cina. Dai dati cinesi relativi all’esportazione risulta che i produttori cinesi, contrariamente a quanto avviene nell’UE, detengono una salda posizione nella maggior parte degli altri mercati. È quindi evidente che il mercato dell’UE costituirebbe un’opzione finanziariamente attraente per gli esportatori cinesi, in quanto potrebbero vendere nell’UE a prezzi più elevati senza compromettere le loro vendite nel resto del mondo e continuare a praticare il dumping vendendo a prezzi inferiori a quelli dei loro principali concorrenti nell’UE.
c) Misure di difesa commerciale applicate dai paesi terzi
(46)
Nessun paese terzo applica misure di difesa commerciale nei confronti delle importazioni di meccanismi originari della RPC.
4. Conclusioni
(47)
Dall’inchiesta è emerso che sia il produttore esportatore che ha collaborato che, molto probabilmente, anche gli altri produttori esportatori cinesi dispongono di considerevoli capacità inutilizzate, tenuto conto del netto calo delle loro esportazioni tra il 2004 e il PIR. Essa ha inoltre dimostrato l’assiduo interesse da parte dei cinesi nei confronti del mercato dell’UE. Inoltre, in caso di abrogazione delle misure, l’unico produttore che ha collaborato potrebbe facilmente spostare la sua capacità di produzione dalla Thailandia e rilocalizzarla in Cina.
(48)
Tenuto conto delle capacità inutilizzate dei produttori cinesi e dell’adattabilità dei loro macchinari e delle loro attrezzature, è probabile che se si lasciassero scadere le misure antidumping la RPC riprenderebbe ad esportare ingenti quantitativi sul mercato dell’UE. Il mercato dell’UE è attualmente l’unico mercato mondiale in cui sono in atto misure antidumping e i fatti inducono a ritenere che gli esportatori cinesi sarebbero sicuramente interessati a riguadagnare quanto prima le quote di mercato che detenevano in passato avvalendosi dell’adattabilità necessaria delle capacità. Tale conclusione è confermata dal fatto che essi potrebbero permettersi di vendere a prezzi inferiori a quelli di tutti i loro concorrenti sul mercato dell’UE, come hanno già dimostrato di poter fare nel corso del PIR.
(49)
Tenuto conto di tali conclusioni e di tali fatti, è probabile che, qualora gli esportatori cinesi riprendessero ad esportare nell’Unione europea, il prezzo di tali esportazioni sarebbe inferiore al valore normale. Di conseguenza, si è accertato che un’eventuale abrogazione delle misure esistenti comporterebbe una reiterazione del dumping da parte della Cina.
D. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(50)
Durante il PIR, nell’UE sono stati fabbricati meccanismi dai seguenti produttori:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vienna, Austria,
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia.
(51)
Il primo produttore, il richiedente, ha collaborato all’inchiesta. L’altro produttore dell’Unione (minore) non ha collaborato. L’inchiesta ha stabilito che, durante il PIR, il richiedente rappresentava più del 50 % della produzione totale dell’Unione di meccanismi. Si ritiene quindi che tale produttore costituisca l’industria dell’Unione a norma dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4 del regolamento di base. Esso sarà denominato in appresso «l’industria dell’Unione». Il richiedente e le sue consociate non sono collegati ai produttori esportatori cinesi.
(52)
Va fatto presente che l’industria dell’Unione era originariamente composta da due altre società (Koloman Handler - Austria e Robert Krause - Germania) che sono fallite e sono state rilevate da un gruppo austriaco. Tali società sono state oggetto di un’importante ristrutturazione e l’attuale struttura «Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH» è stata creata nel 2003, ossia circa due anni prima del periodo considerato. Le sedi sociali si trovano in Austria mentre la produzione ha luogo in Ungheria.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UE
1. Consumo nel mercato dell’UE
(53)
Le risposte al questionario fornite dal produttore dell’Unione che ha collaborato sono state utilizzate per determinare il volume delle vendite di meccanismi realizzate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’UE. Per calcolare il volume delle vendite del produttore dell’Unione non incluso nella definizione dell’industria dell’Unione sono state impiegate anche altre informazioni disponibili.
(54)
I dati relativi ai volumi delle importazioni sono stati ricavati dalle statistiche di Eurostat, fatta eccezione per le importazioni dalla Thailandia, per le quali ci si è basati sulle risposte al questionario pervenute nel contesto del parallelo procedimento antidumping nei confronti di tale paese.
(55)
Su tale base, il consumo di meccanismi dell’UE è calato da circa 170-180 milioni di pezzi nel 2005 a 165-175 milioni di pezzi durante il PIR (4 %) (12).
2. Importazioni dal paese interessato
a) Volume delle importazioni e quota di mercato
2005
2006
2007
PIR
Volume delle importazioni
100
49
41
43
Quota di mercato (%)
7,0 %
3,8 %
3,2 %
3,2 %
(56)
Per stabilire il volume totale delle importazioni del prodotto in esame dalla RPC, è stato ritenuto opportuno includere le importazioni dai paesi ai quali sono state estese le attuali misure antidumping in applicazione dell’articolo 13, paragrafo 3 del regolamento di base, vale a dire Vietnam e Laos (cfr. considerando 4 e 5). Si è infatti ritenuto che le importazioni provenienti da questi paesi fossero in realtà prodotti originari della RPC. Su questa base, è stato riscontrato che il volume totale delle importazioni di meccanismi dalla RPC durante il periodo considerato è calato di più del 50 %. Altrettanto è diminuita nello stesso periodo la quota di mercato. Va fatto notare, tuttavia, che tali cifre riguardano le importazioni spedite dal Laos unicamente per il 2005, anno nel quale esse hanno rappresentato la metà delle importazioni. Va ricordato anche che l’inchiesta antielusione riguardante le importazioni di meccanismi spedite dal Laos è stata aperta nell’aprile 2005.
(57)
La quota di mercato della RPC è scesa dal 7,0 % al 3,8 % nel 2006 e da allora è rimasta stabile (3 % circa). Si noterà che, nel quadro del precedente riesame in previsione della scadenza, le quote di mercato della RPC sono drasticamente diminuite dal 14,8 % nel 1998 all’1,9 % nel 2001, il che significa che oggi la quota di mercato dei meccanismi di produzione cinese è maggiore che alla fine del periodo di riferimento del precedente riesame in previsione della scadenza.
b) Prezzo delle importazioni del prodotto in esame/sottoquotazione
(58)
Dei tre importatori che hanno collaborato, soltanto uno ha importato meccanismi dalla RPC durante il PIR. Si è trattato di quantitativi molto limitati rispetto al volume totale delle importazioni dalla RPC, consistenti in meccanismi con 17 e 23 anelli ad un prezzo d’importazione minimo. Essi non potevano pertanto essere utilizzati come base rappresentativa. Secondo le statistiche di Eurostat, i prezzi all’importazione di meccanismi originari della RPC sono calati del 5 % durante il periodo considerato, risultando del 10 % circa inferiori a quelli praticati dall’industria dell’Unione (se non si considerano i dazi antidumping). Il livello assoluto dei prezzi forniti da Eurostat, tuttavia, risulta piuttosto elevato se confrontato ai prezzi all’importazione indicati dalle statistiche cinesi sulle esportazioni e alle cifre di Eurostat relative ad altri paesi terzi. Come indicato, è probabile che, in caso di abrogazione delle misure, i prezzi all’esportazione cinesi dovranno essere adeguati a quelli dei concorrenti stranieri (Thailandia, India) e, in questo caso, il margine di sottoquotazione sarà molto maggiore.
c) Importazioni da altri paesi terzi
2005
2006
2007
PIR
India
52,9 %
48,3 %
44,9 %
43,3 %
Thailandia
11,5 %
12,2 %
7,9 %
13,0 %
Hong Kong
0,2 %
0,0 %
5,1 %
4,9 %
Altri
1,2 %
2,7 %
4,4 %
1,7 %
(59)
Per quanto riguarda le importazioni da altri paesi terzi, le importazioni di meccanismi originari dell’India sono in calo, mentre quelle di meccanismi originari dalla Thailandia sono leggermente aumentate durante il PIR se paragonate a quelle degli anni precedenti. Al pari di altri paesi, Hong Kong esporta meccanismi verso l’UE ma non sono state formulate osservazioni, né sono disponibili informazioni al riguardo.
3. Situazione economica dell’industria dell’Unione (13)
a) Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti
2005
2006
2007
PIR
Produzione
100
102
118
119
Capacità di produzione
100
91
100
103
Utilizzo degli impianti (%)
59 %
66 %
70 %
68 %
(60)
Durante il periodo considerato la produzione è aumentata di quasi il 20 % mentre la capacità di produzione è rimasta relativamente stabile. Di conseguenza l’utilizzo degli impianti ha seguito un andamento simile a quello della produzione, crescendo di 9 punti percentuali.
(61)
Il livello di utilizzo degli impianti durante il PIR è stato tuttavia inferiore a quello del 2001, anno corrispondente al periodo dell’inchiesta del precedente riesame in previsione della scadenza. Il tasso di utilizzo degli impianti era compreso tra il 70 % e il 75 %.
b) Scorte
2005
2006
2007
PIR
Scorte finali
100
95
119
143
(62)
Nel periodo considerato le scorte dell’industria dell’Unione sono aumentate complessivamente del 43 %. La produzione di meccanismi consiste in larga parte in prodotti standard; l’industria dell’Unione deve pertanto garantire un certo livello di scorte per essere in grado di soddisfare rapidamente la domanda dei suoi clienti. Un eventuale aumento del volume delle scorte finali oltre al livello medio è indice di difficoltà a vendere i prodotti (sia sul mercato interno che su quello d’esportazione). Va tenuto conto anche dell’andamento stagionale delle vendite: con l’inizio dell’anno scolastico durante l’ultimo trimestre il volume delle vendite è maggiore.
c) Volume delle vendite, quota di mercato e crescita
2005
2006
2007
PIR
Volume delle vendite
100
113
118
123
Quote di mercato
24,4 %
30,2 %
31,5 %
31,1 %
(63)
Le vendite dell’industria dell’Unione sul mercato dell’UE sono aumentate del 23 % nel periodo considerato e le quote di mercato sono cresciute dal 24,4 % al 31,1 %, ossia di quasi 7 punti percentuali. Questo aumento delle quote di mercato indica che l’industria dell’Unione è cresciuta più rapidamente del consumo.
(64)
Il livello assoluto della quota di mercato è rimasto tuttavia al di sotto di quello del 2001, periodo dell’inchiesta precedente, pari al 40 % circa.
d) Prezzi di vendita e costi
2005
2006
2007
PIR
Prezzi di vendita
100
88
88
88
(65)
La media ponderata del prezzo di vendita dell’industria dell’Unione è diminuita del 12 % durante il periodo considerato. Va tenuto presente che negli ultimi anni i prezzi della materia prima (acciaio) sul mercato mondiale hanno registrato una tendenza al rialzo e che il prezzo dell’acciaio rappresenta circa il 40 % del costo unitario totale. Dal 2006 in poi le vendite sono state effettuate in perdita.
e) Redditività, utile sul capitale investito, flusso di cassa
2005
2006
2007
PIR
Redditività
100
- 646
-62
- 115
Rendimento delle attività nette
100
-72
- 103
-53
Flusso di cassa
100
56
42
- 131
(66)
Nel 2005 l’industria dell’Unione era ancora in attivo; la situazione si è gravemente deteriorata l’anno dopo a causa di pratiche di elusione che hanno determinato la proroga delle misure nel 2006 e l’estensione della definizione del prodotto nel 2008. Nonostante una ripresa della redditività nel 2007, l’industria dell’Unione non è riuscita a raggiungere la soglia di redditività e durante il PIR ha subito perdite, peraltro modeste.
(67)
Il flusso di cassa e il rendimento delle attività nette hanno seguito in larga parte la stessa tendenza. In una simile situazione finanziaria il richiedente che rappresenta l’industria dell’Unione incontrerebbe sicuramente difficoltà a reperire capitali al di fuori del gruppo.
f) Investimenti e capacità a reperire capitali
2005
2006
2007
PIR
Investimenti (EUR)
100
190
85
80
(68)
Nonostante il trend negativo degli investimenti con un calo del 20 % durante il periodo considerato, l’industria dell’Unione per rimanere competitiva ha tuttavia mantenuto un certo livello di investimenti. Tali investimenti hanno riguardato nuovi macchinari destinati a migliorare il processo di produzione e ad accrescere la competitività.
(69)
Come affermato nel considerando 66, data la fragile situazione finanziaria dell’industria dell’Unione, si può concludere che la sua capacità di reperire capitali da fonti indipendenti è stata seriamente compromessa.
g) Occupazione, produttività e salari
2005
2006
2007
PIR
Occupazione
100
94
105
104
Produttività
100
109
113
114
Massa salariale
100
102
107
111
Salari
100
109
102
106
(70)
Durante il periodo considerato l’occupazione (posti a tempo pieno) è cresciuta del 4 % e la produttività, calcolata in migliaia di pezzi prodotti per dipendente nel corso di tale periodo, è migliorata del 14 %; il costo globale della manodopera è cresciuto dell’11 %, incremento questo imputabile in gran parte all’aumento delle cifre relative all’occupazione; l’aumento salariale medio per dipendente è stato meno marcato.
h) Entità del margine di dumping effettivo
(71)
In base alle informazioni più attendibili, l’inchiesta ha stabilito un notevole margine di dumping durante il PIR, pari al 20,7 %.
4. Conclusione
(72)
L’industria dell’Unione ha subito una ristrutturazione ed ha in parte tratto vantaggio dall’istituzione delle misure contro le importazioni in dumping. La sua situazione economica è effettivamente migliorata negli ultimi anni: la produzione, le vendite, la quota di mercato e l’occupazione mostrano tendenze positive.
(73)
Nonostante tale andamento positivo, l’industria non è riuscita tuttavia a riprendersi pienamente dal pregiudizio subito in passato. Ciò è dimostrato soprattutto dagli indicatori finanziari: le cifre relative alla redditività, al flusso di cassa e al rendimento delle attività nette rivelano tuttora un certo pregiudizio. L’industria non è neppure stata in grado di eguagliare il livello di vendite e di produzione del passato. Va considerato a questo proposito che, per una parte del periodo considerato, l’efficacia delle misure era stata compromessa dalle pratiche di elusione descritte dianzi.
(74)
Pertanto, benché la situazione economica dell’industria dell’Unione fosse parzialmente migliorata, durante il periodo considerato ha continuato ad essere precaria.
F. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
(75)
L’industria dell’Unione ha ristrutturato le sue attività ed ha tratto vantaggio dalle misure antidumping. Tuttavia, benché tali misure siano state istituite per la prima volta nel 1997, sono risultate pienamente efficaci solo dopo la compensazione degli effetti di pratiche di assorbimento e di elusione. Nonostante il miglioramento, la situazione dell’industria dell’Unione permane fragile e vulnerabile.
(76)
In tali circostanze è opportuno effettuare un’analisi della probabilità di reiterazione del pregiudizio notevole per esaminare se, qualora le misure fossero abrogate, i previsti sviluppi in termini di volumi e di prezzi delle importazioni dalla RPC aggraverebbero la situazione dell’industria e le arrecherebbero un notevole pregiudizio.
1. Impatto sull’industria dell’Unione del previsto aumento delle importazioni oggetto di dumping
(77)
Si ricorda che la Cina dispone di considerevoli capacità inutilizzate e che la produzione di meccanismi potrebbe essere facilmente incrementata in misura significativa, come si deduce dalle conclusioni di cui sopra, secondo cui l’unico produttore cinese che ha collaborato potrebbe facilmente ripristinare la sua capacità di produzione, attualmente ridotta, e persino chiudere il suo impianto di produzione in Thailandia per rilocalizzare la produzione in Cina. Inoltre, altri produttori cinesi che non hanno collaborato dispongono di considerevoli capacità inutilizzate o potrebbero facilmente ristabilire tali capacità dal momento che l’adeguamento dei macchinari richiede tempi brevi e le attrezzature necessarie alla fabbricazione dei meccanismi hanno un’ampia gamma di applicazioni.
(78)
Si è stabilito che, qualora le misure fossero abrogate, un eventuale aumento della produzione di meccanismi nella RPC comporterebbe con ogni probabilità esportazioni massicce nell’UE. Questa constatazione si basa sul fatto che, a tutt’oggi, il mercato dell’UE è un mercato importante; lo è stato in passato per gli esportatori cinesi che sicuramente cercherebbero di recuperare le quote di mercato perse. L’attrattiva del mercato dell’UE per gli esportatori cinesi è stata inoltre chiaramente dimostrata dai numerosi tentativi di evitare le misure antidumping in vigore. Alcune misure sono state infatti assorbite, altre eluse attraverso la spedizione da altri paesi terzi e perfino apportando leggere modifiche ai prodotti.
(79)
Infine, è evidente che un eventuale futuro incremento delle importazioni di meccanismi nell’UE avrebbe gravi conseguenze negative sulla situazione dell’industria dell’Unione. Come già detto, l’abrogazione delle misure dovrebbe comportare l’importazione di meccanismi RPC in ingenti quantitativi. Inoltre, è molto probabile che tali importazioni eserciterebbero una forte pressione sui prezzi del mercato dell’UE, e di conseguenza sull’industria dell’Unione, come suggerisce l’analisi del livello dei prezzi praticati sui mercati dell’UE e dei paesi terzi. Infatti, secondo Eurostat, gli attuali prezzi cinesi sono inferiori del 10 % circa ai prezzi dell’UE (al netto dei dazi antidumping) e superano attualmente di molto il prezzo medio dei potenziali concorrenti della Cina (India e Thailandia) sul mercato dell’UE. Nel caso in cui le misure fossero abrogate e i produttori cinesi fossero in grado di esportare nell’UE tutti i tipi di meccanismi al netto di dazi antidumping, è più che probabile che, almeno in una certa misura, cercherebbero di allineare i loro prezzi a quelli dei loro concorrenti. Lo conferma anche il (basso) livello dei prezzi cinesi sui mercati dei paesi terzi ricavato dalle statistiche cinesi sulle esportazioni. In assenza di misure, il mercato dell’UE acquisterebbe interesse per gli esportatori cinesi.
2. Conclusioni sulla probabilità di reiterazione del pregiudizio
(80)
Stante quanto precede, la scadenza delle misure antidumping applicate alle importazioni di meccanismi originari della RPC comporterebbe probabilmente un rapido aumento del volume di tali importazioni nell’UE a prezzi estremamente bassi, con conseguente netto ribasso dei prezzi sul mercato dell’UE. Occorre sottolineare che la maggior parte dei prodotti commercializzati sul mercato dei meccanismi è altamente standardizzata e che il prezzo costituisce pertanto il principale fattore determinante.
(81)
Un incremento sostanziale delle importazioni dalla RPC a prezzi di dumping associato a una forte sottoquotazione dei prezzi avrebbe sicuramente gravi conseguenze sulla situazione già precaria dell’industria dell’Unione. Ciò le arrecherebbe un notevole pregiudizio e ne vanificherebbe gli sforzi di ristrutturazione.
G. INTERESSE DELL’UE
1. Introduzione
(82)
Si è esaminato se esistessero motivi validi per concludere che non è nell’interesse dell’Unione europea prorogare le misure antidumping in vigore. A tal fine, ai sensi dell’articolo 21 del regolamento di base, sono stati considerati, in base a tutti gli elementi di prova presentati, l’impatto della proroga delle misure su tutte le parti interessate dal presente procedimento, nonché le conseguenze della scadenza di tali misure.
(83)
Per valutare l’impatto di un eventuale mantenimento delle misure, tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni a norma dell’articolo 21, paragrafo 2 del regolamento di base. Come si è detto, soltanto i produttori dell’Unione che hanno collaborato e tre importatori non collegati hanno risposto al questionario. Hanno formulato osservazioni anche un importatore non collegato e un utilizzatore, senza rispondere al questionario.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(84)
L’industria dell’Unione era costituita da due produttori quando è stata presentata la prima denuncia antidumping nel 1995: Koloman Handler GmbH, una società austriaca, e Robert Krause GmbH & Co, una società tedesca. Le due società erano presenti da lungo tempo sul mercato dell’UE, confrontate tuttavia con gravi difficoltà finanziarie dovute, fra l’altro, a importazioni effettuate in condizioni sleali.
(85)
La loro situazione economica era precaria al punto di dover dichiarare fallimento. La Robert Krause GmbH è fallita nel 1998 e lo stesso è successo alla società subentrante nel 2002, mentre la Koloman Hander è divenuta insolvente nel 2001. Entrambe le società sono state rilevate da un’altra società, SX Bürowaren Produktions und Handels GmbH, che a sua volta è stata acquistata dalla Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, il denunciante nel presente riesame.
(86)
Da allora l’attività della società è stata ristrutturata per essere più competitiva sul mercato mondiale, ma in particolare sul mercato principale del denunciante, cioè sul mercato dell’UE.
(87)
L’acquisizione di Bensons, che da anni opera nel settore dei meccanismi e conta società stabilite nei Paesi Bassi, a Singapore, nel Regno Unito e negli Stati Uniti, è una chiara dimostrazione della volontà dell’industria dell’Unione di potenziare il proprio accesso ai mercati mondiali e della serietà dei suoi sforzi di ristrutturazione.
(88)
Gli sforzi del denunciante hanno avuto successo, almeno parzialmente, come si può dedurre dall’analisi della situazione economica della società. Negli ultimi anni sono cresciuti la produzione, il volume delle vendite, la quota di mercato e l’occupazione.
(89)
Gli sforzi intrapresi dall’industria per migliorare la sua situazione sono stati tuttavia vanificati giacché gli effetti delle misure istituite contro le importazioni sleali sono stati attenuati da pratiche di assorbimento e di elusione. Di conseguenza, nonostante il notevole miglioramento, la situazione dell’industria rimane fragile, come è dimostrato dall’andamento degli indicatori finanziari.
(90)
Pertanto, l’industria resta vulnerabile agli effetti di un eventuale aumento delle importazioni dalla RPC a prezzi bassi e in dumping. È ovvio che, qualora fossero abrogate le misure, l’industria si troverebbe nuovamente ad affrontare gravi difficoltà che potrebbero comportarne la scomparsa definitiva. Attraverso i suoi sforzi di ristrutturazione l’industria dell’Unione ha dimostrato di essere un’industria vitale che riesce ancora a rifornire una parte importante del mercato dell’UE, ma ha bisogno di una protezione supplementare ed efficace contro le importazioni oggetto di dumping per conseguire solidità e salute.
(91)
In considerazione di quanto precede, si conclude che sarebbe nell’interesse dell’industria dell’Unione prorogare le misure per altri cinque anni.
3. Interesse degli importatori
(92)
Quattro importatori non collegati hanno partecipato a questa inchiesta, ma soltanto tre di loro hanno risposto al questionario. Tuttavia, essi non hanno più importato meccanismi dalla RPC, ad eccezione di una società che ha importato unicamente meccanismi con 17 e 23 anelli soggetti ad un prezzo minimo all’importazione. Due di loro si sono dichiarati contrari all’inchiesta ed hanno contestato le misure antidumping in vigore da dieci anni e il terzo si è dichiarato neutrale ed ha affermato di non essere interessato dalle attuali misure.
(93)
Gli importatori hanno denunciato principalmente la scarsa disponibilità di fonti di approvvigionamento sul mercato dell’UE, dovuta alla portata delle misure antidumping istituite contro le importazioni dalla RPC e alla rilevante quota di mercato dell’industria dell’Unione, nonché al fatto che essa possiede un importante distributore di meccanismi sul mercato dell’UE che godrebbe di una sorta di esclusiva per i meccanismi originari dell’India.
(94)
A tale riguardo va segnalato che esistono attualmente diverse fonti di approvvigionamento sul mercato dell’UE: l’industria dell’Unione stessa, l’altro produttore dell’Unione o fonti diverse dalla RPC, ad esempio la Thailandia.
(95)
Inoltre, anche se il livello delle attuali misure è in effetti relativamente alto, le misure sono state rafforzate a seguito di un’inchiesta che ne ha dimostrato l’assorbimento da parte degli esportatori cinesi. L’attuale livello è pertanto pienamente giustificato.
(96)
Dall’istituzione delle misure e dal loro rafforzamento, le importazioni dalla RPC sono notevolmente diminuite ed hanno rappresentato solo una piccola parte del mercato dell’UE durante il PIR. Gli importatori tuttavia si sono adeguati alla situazione ed hanno cambiato fonti di approvvigionamento. Ammettendo che, in assenza di misure, la scelta delle fonti di approvvigionamento per gli importatori sarebbe maggiore (essi non importano al momento meccanismi originari della RPC), il mantenimento delle misure non inciderebbe negativamente sulla loro situazione economica.
(97)
In base a quanto precede si conclude che il mantenimento delle misure in vigore non avrebbe effetti rilevanti sugli importatori.
4. Interesse degli utilizzatori
(98)
L’unico utilizzatore che ha risposto al questionario ha fornito argomentazioni valide a favore di una proroga delle misure, sostenendo che la qualità dei meccanismi prodotti dall’UE supera di gran lunga quella dei meccanismi importati dalla RPC.
(99)
Un altro utilizzatore ha formulato alcune osservazioni ma non ha fornito elementi a sostegno delle sue affermazioni. Ciò lascia presupporre che, nonostante l’esistenza delle misure, queste non abbiano inciso in maniera significativa sugli utilizzatori. È quindi improbabile che la situazione degli utilizzatori possa peggiorare a causa del mantenimento delle misure antidumping.
5. Interesse delle industrie fornitrici
(100)
I fornitori di filo e nastro d’acciaio vendono una percentuale trascurabile della loro produzione all’industria dell’Unione e non sono pertanto interessati dall’esito del presente procedimento. Nessuno di essi si è manifestato come parte interessata.
6. Effetti di distorsione della concorrenza e degli scambi
(101)
Per quanto riguarda gli effetti di un’eventuale scadenza delle misure sulla concorrenza nell’UE, va sottolineato che nel mondo esistono soltanto pochi produttori di meccanismi, e che si tratta per la maggior parte di produttori esportatori cinesi o controllati da società cinesi. La scomparsa dei pochi produttori esistenti non controllati da società cinesi avrebbe pertanto ripercussioni negative sulla concorrenza nell’UE.
7. Conclusioni relative all’interesse dell’UE
(102)
Tenuto conto dei fatti e delle considerazioni che precedono, si conclude che non esistono motivi validi per non mantenere le misure antidumping in vigore.
H. DIVULGAZIONE DELLE INFORMAZIONI E MISURE ANTIDUMPING
(103)
Tutte le parti sono state informate delle considerazioni e dei fatti principali in base ai quali si intendeva raccomandare la proroga delle misure in vigore. È stato anche fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare osservazioni e ricorsi concernenti le informazioni comunicate. Le osservazioni presentate sono state analizzate, ma non hanno condotto a una modifica delle considerazioni e dei fatti principali in base ai quali è stato deciso di prorogare le attuali misure antidumping.
(104)
Ne consegue che, a norma dell’articolo 11, paragrafo 2 del regolamento di base, è opportuno prorogare le misure antidumping applicabili alle importazioni di alcuni tipi di meccanismi per la legatura di fogli originari della Repubblica popolare cinese, istituite dal regolamento (CE) n. 2074/2004,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di meccanismi per la legatura di fogli di cui al codice NC ex 8305 10 00 originari della Repubblica popolare cinese.
2. Ai fini del presente articolo, i meccanismi per la legatura di fogli sono costituiti da due lame rettangolari o fili di acciaio sui quali sono fissati almeno quattro semianelli in filo di acciaio e che sono tenuti insieme da un rivestimento di acciaio. Il sistema di apertura è a trazione oppure con un dispositivo d’acciaio a scatto, fissato al meccanismo.
3. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è la seguente:
a)
per i meccanismi con 17 e 23 anelli (codici TARIC 8305100021, 8305100023, 8305100029 e 8305100035), l’importo del dazio è pari alla differenza tra il prezzo minimo all’importazione di 325 EUR per 1 000 unità e il prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto;
b)
per i meccanismi diversi da quelli con 17 o 23 anelli (codici TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019 e 8305100034)
Aliquota del dazio
Codice addizionale TARIC
Repubblica popolare cinese:
-
World Wide Stationery Mfg, Hong Kong, Repubblica popolare cinese
51,2 %
8934
-
Tutte le altre società
78,8 %
8900
Articolo 2
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di meccanismi per la legatura di fogli di cui al codice NC ex 8305 10 00 spediti dal Vietnam, indipendentemente dal fatto che siano dichiarati originari di tale paese o meno (codici TARIC 8305100011 e 8305100021).
2. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di meccanismi per la legatura di fogli di cui al codice NC ex 8305 10 00 spediti dalla Repubblica democratica popolare del Laos, indipendentemente dal fatto che siano dichiarati originari di tale paese o meno (codici TARIC 8305100013 e 8305100023).
3. Ai fini del presente articolo, i meccanismi per la legatura di fogli sono costituiti da due lame rettangolari o fili di acciaio, sui quali sono fissati almeno quattro semianelli in filo di acciaio e che sono tenuti insieme da un rivestimento di acciaio. Essi possono essere aperti mediante trazione dei semianelli o con un piccolo dispositivo a scatto fissato al meccanismo.
4. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è la seguente:
a)
per i meccanismi con 17 e 23 anelli (codici TARIC 8305100021 e 8305100023), l’importo del dazio è pari alla differenza tra il prezzo minimo all’importazione di 325 EUR per 1 000 unità e il prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto;
b)
per i meccanismi diversi da quelli con 17 o 23 anelli (codici TARIC 8305100011 e 8305100013) l’importo del dazio è pari al 78,8 %,
Articolo 3
Salvo altrimenti disposto, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 4
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Articolo 5
Il presente regolamento è pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 22 febbraio 2010.