ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 862/2010/EU
ze dne 22. září 2010
o účasti Unie na společném výzkumném a rozvojovém programu v regionu Baltského moře (BONUS) prováděném několika členskými státy
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (3) (dále jen „sedmý rámcový program“) umožňuje účast Společenství na výzkumných a rozvojových programech prováděných několika členskými státy, včetně účasti ve strukturách vytvořených k uskutečnění těchto programů, ve smyslu článku 169 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“).
(2)
Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (4), podporuje přístup přesahující hranice jednotlivých výzkumných témat, která se týkají jednoho či více témat sedmého rámcového programu, a v této souvislosti určil iniciativu podle článku 169 Smlouvy o ES v oblasti společného výzkumu Baltského moře jako jednu z oblastí, které jsou vhodné pro účast Společenství v národních výzkumných programech prováděných společně.
(3)
Ekosystém Baltského moře, které je polozavřeným evropským vnitrozemským mořem, je jednou z největších světových poloslaných vodních ploch a byl vážně postižen mnohými nepříznivými vlivy, které jsou buď přírodního původu, nebo jsou vyvolané lidskou činností, jako je znečištění způsobené odloženými chemickými zbraněmi, např. bojovými plyny pocházejícími z druhé světové války, a sloučeninami těžkých kovů, organickými látkami, radioaktivním materiálem, topnými oleji a ropnými skvrnami. Rozvoj zemědělství v povodí Baltského moře měl rovněž za následek nadměrný přísun hnojiv a organických látek vedoucích ke zvýšené eutrofizaci a zavlečení neendemických cizích organismů do životního prostředí. Neudržitelné využívání rybích populací a změna klimatu způsobují úbytek původní biologické rozmanitosti. Tyto faktory, jakož i neustálá lidská činnost, včetně projektů souvisejících s infrastrukturou prováděných přímo na pobřeží nebo v jeho těsné blízkosti a v povodí Baltského moře, a ekologicky neudržitelná turistika poškozují přírodní prostředí. To vše značně snižuje schopnost Baltského moře udržitelným způsobem poskytovat zboží a služby, na nichž lidé přímo a nepřímo závisí z hlediska sociálních, kulturních a ekonomických zájmů.
(4)
Evropská rada na zasedání dne 14. prosince 2007 zdůraznila své obavy ohledně stavu životního prostředí v Baltském moři, na což reaguje sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. června 2009 o strategii Evropské unie pro region Baltského moře. Rada navíc vyzvala Komisi, aby předložila návrh na iniciativu podle článku 169 Smlouvy o ES pro region Baltského moře.
(5)
Věda by měla přispět k plnění těchto úkolů a k vyřešení naléhavých environmentálních problémů Baltského moře. Závažnost současné situace si však vyžaduje kvalitativní a kvantitativní posílení současného výzkumu v pobaltském regionu rozvojem a prováděním plně integrovaného přístupu umožňujícího zjednodušit příslušné výzkumné programy všech států ležících na pobřeží Baltského moře a zaměřit je na koordinované, účinné a efektivní řešení složitých a naléhavých problémů.
(6)
Řada výzkumných a rozvojových programů nebo činností prováděných jednotlivými členskými státy na vnitrostátní úrovni za účelem podpory výzkumu a vývoje v regionu Baltského moře není v současné době dostatečně koordinována na úrovni Unie, aby se dosáhlo kritického množství vyžadovaného ve strategických oblastech výzkumu a vývoje.
(7)
Stávající výzkumné struktury specifické pro jednotlivá odvětví, které se vyvíjely během dlouhé historie vnitrostátních politik, jsou navíc hluboce zakořeněné ve vnitrostátních systémech řízení a brání rozvoji a financování víceoborového, mezioborového a interdisciplinárního environmentálního výzkumu nezbytného k řešení úkolů v regionu Baltského moře.
(8)
Ačkoli existuje dlouhá tradice spolupráce ve výzkumu Baltského moře jak se zeměmi, které spadají do regionu Baltského moře, tak i se zeměmi mimo něj, nebyly na úsilí o spolupráci z důvodu rozdílné hospodářské a rozvojové situace těchto zemí, jakož i z důvodu velmi odlišných vnitrostátních plánů výzkumu, výzkumných témat a priorit dosud vyčleněny přiměřené finanční zdroje umožňující optimální využití výzkumného potenciálu.
(9)
Komise ve svém pracovním programu na období 2007-2008 ze dne 11. června 2007 pro provádění zvláštního programu „Spolupráce“ poskytla v oblasti environmentálního výzkumu Baltského moře finanční podporu programům BONUS ERA-NET a ERA-NET PLUS za účelem posílení spolupráce mezi agenturami pro financování environmentálního výzkumu v pobaltském regionu a usnadnění přechodu na společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře, který se má provádět na základě článku 169 Smlouvy.
(10)
Programy BONUS ERA-NET a ERA-NET PLUS v podstatě fungovaly dobře, a je tedy důležité zajistit kontinuitu výzkumného úsilí s cílem vyřešit naléhavé environmentální úkoly.
(11)
V souladu s koncepcí sedmého rámcového programu, a jak vyplývá z konzultací se zúčastněnými subjekty uskutečněných během programu BONUS ERA-NET, je v pobaltském regionu zapotřebí politicky podporovaných výzkumných programů.
(12)
Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko (dále jen „zúčastněné státy“) se dohodly, že budou společně provádět společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře BONUS (dále jen „program BONUS“). Program BONUS má za cíl podporovat vědecký rozvoj a inovace poskytováním nezbytného právního a organizačního rámce pro nadnárodní spolupráci mezi pobaltskými státy v environmentálním výzkumu v regionu Baltského moře.
(13)
Ačkoli program BONUS je ve velké míře zaměřen na environmentální výzkum, zasahuje do řady souvisejících výzkumných programů Unie pro okruh lidských činností, které mají zvýšené dopady na ekosystém, jako jsou rybolov, akvakultura, zemědělství, infrastruktura (včetně v oblasti energetiky), doprava, odborná příprava a mobilita výzkumných pracovníků, a také do řady socio-ekonomických otázek. Program BONUS má značný význam pro řadu politik a směrnic Unie, včetně strategie Unie pro region Baltského moře, společné rybářské politiky, společné zemědělské politiky, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (6), a mezinárodních závazků Unie, jako je akční plán pro Baltské moře HELCOM. V důsledku toho přinese program BONUS prospěch mnohým dalším oblastem politiky Unie.
(14)
Zúčastněné státy se v zájmu posílení dopadu programu BONUS dohodly, že se ho zúčastní Unie.
(15)
Program BONUS by měl zahrnovat strategickou fázi, po níž bude následovat fáze provádění, aby se poskytla příležitost uskutečnit rozsáhlé konzultace se zúčastněnými subjekty o strategickém plánu výzkumu schopném zvládnout také vznikající výzkumné potřeby. Během strategické fáze programu BONUS by se měly vyvíjet snahy o zapojení dalších, odvětvově zaměřených agentur pro financování s cílem dále posílit integraci výzkumu, který řeší meziodvětvové potřeby konečných uživatelů, a zajistit účinné využití a převzetí výsledků pro opatření k řízení politik a zdrojů napříč celou řadou ekonomických odvětví.
(16)
Komise by na konci této strategické fáze měla ověřit existenci strategického plánu výzkumu, platformy pro konzultace se zúčastněnými subjekty a podmínek provádění, které umožní, aby iniciativa vstoupila do fáze provádění. Komise může v případě potřeby učinit doporučení za účelem zlepšení strategického plánu výzkumu. Přechod do fáze provádění by měl být hladký a měl by proběhnout neprodleně.
(17)
Zúčastněné státy se dohodly, že na program BONUS přispějí částkou 50 milionů EUR. Měly by se umožnit i jiné než peněžní příspěvky ve formě přístupu k infrastruktuře a jejího využívání (dále jen „věcný příspěvek ve formě infrastruktury“) za předpokladu, že netvoří podstatnou část celého příspěvku. Měly by podléhat posouzení jejich materiální a užitné hodnoty z hlediska uskutečňování projektů programu BONUS.
(18)
Účast Unie na programu BONUS by neměla překročit 50 milionů EUR pro celou dobu jeho trvání a v rámci tohoto limitu by měla odpovídat příspěvkům zúčastněných států, aby se zvýšil jejich zájem o společné provádění programu BONUS. Většina finančního příspěvku Unie by měla být přidělena pro fázi provádění. Pro každou fázi by se měl stanovit strop. Strop pro fázi provádění by se měl zvýšit o jakoukoli částku zbývající po provedení strategické fáze.
(19)
Společné provádění programu BONUS vyžaduje specializovanou prováděcí strukturu stanovenou v rozhodnutí 2006/971/ES. Pro uskutečňování programu BONUS se zúčastněné státy na takové specializované prováděcí struktuře dohodly a vytvořily síť pobaltských organizací pro financování vědy (dále jen „BONUS EHZS“). BONUS EHZS by mělo být příjemcem finančního příspěvku Unie. Zúčastněným státům se připomíná význam zásady skutečného společného fondu, přičemž každý zúčastněný stát v souladu se společnými pravidly a postupy financování programu BONUS rozhodne, zda bude spravovat svůj vlastní příspěvek nebo zda bude jeho příspěvek spravován prostřednictvím BONUS EHZS. BONUS EHZS by mělo také zajistit, aby provádění programu BONUS bylo v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
(20)
Finanční příspěvek Unie by měl být podmíněn formálními závazky příslušných vnitrostátních orgánů zúčastněných států a zaplacením jejich finančních příspěvků.
(21)
V zájmu usnadnění a zjednodušení řízení příspěvku Unie pro strategickou fázi by jeho vyplacení mělo být podmíněno uzavřením dohody o grantech mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS, která by se měla řídit nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007 až 2013) (7).
(22)
Vyplacení příspěvku Unie pro prováděcí fázi by mělo být podmíněno uzavřením dohody o provádění mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS, která by obsahovala podrobná ujednání o využití finančního příspěvku Unie. Tato část finančního příspěvku Unie by měla být spravována v rámci nepřímého centralizovaného řízení podle čl. 54 odst. 2 písm. c) a článku 56 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8) (dále jen „finanční nařízení“), a článku 35, čl. 38 odst. 2 a článku 41 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (9).
(23)
Všechny úroky získané z příspěvků zaplacených pro BONUS EHZS by se měly považovat za příjem tohoto sdružení a měly by být přiděleny pro provádění programu BONUS.
(24)
V zájmu ochrany svých finančních zájmů by Unie měla mít právo snížit, neposkytnout nebo ukončit svůj finanční příspěvek v případě nepřiměřeného, částečného nebo opožděného provádění programu BONUS, nebo pokud zúčastněné státy své příspěvky na financování programu BONUS neposkytnou, nebo je poskytnou částečně nebo opožděně, za podmínek stanovených v dohodách, které mají být uzavřeny mezi Unií a BONUS EHZS.
(25)
V zájmu účinného provádění programu BONUS během fáze provádění by finanční podpora měla být poskytnuta účastníkům projektů programu BONUS, za jejichž výběr na ústřední úrovni na základě výzev k předkládání návrhů odpovídá BONUS EHZS. Poskytování a vyplácení této finanční podpory účastníkům programu BONUS by mělo probíhat transparentním a nebyrokratickým způsobem podle společných pravidel, která jsou v souladu se sedmým rámcovým programem.
(26)
Společné výzkumné středisko je sice útvarem Komise, avšak jeho ústavy mají výzkumné kapacity, které mají význam pro program BONUS, a mohly by přispívat k jeho provádění. Je proto vhodné vymezit úlohu Společného výzkumného střediska z hlediska jeho způsobilosti pro financování.
(27)
V zájmu zajištění rovného zacházení by hodnocení návrhů mělo dodržovat stejné zásady, které se používají pro návrhy předkládané v rámci sedmého rámcového programu. Hodnocení návrhů by proto mělo být prováděno na ústřední úrovni pod odpovědností BONUS EHZS nezávislými odborníky s dobrou znalostí místních podmínek na základě transparentních a společných kritérií a finanční prostředky by měly být přidělovány v souladu s pořadníkem schváleným na ústřední úrovni. Řazení a pořadí priorit by mělo schválit BONUS EHZS, přičemž by se mělo přesně řídit výsledky nezávislého hodnocení, které by mělo být závazné.
(28)
K programu BONUS se může připojit kterýkoli členský stát a kterákoli země přidružená k sedmému rámcovému programu.
(29)
V souladu s cíli sedmého rámcového programu by měla být umožněna účast na programu BONUS jakékoli jiné země, zejména země ležící na pobřeží Baltského moře nebo v jeho povodí, za předpokladu, že tuto účast upravuje příslušná mezinárodní dohoda a že s ní souhlasí Komise i zúčastněné státy. V souladu se sedmým rámcovým programem by Unie měla mít právo sjednat v souladu s pravidly a podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí podmínky pro svůj finanční příspěvek na program BONUS s ohledem na účast jiných zemí.
(30)
Měla by být přijata vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a měly by být učiněny nezbytné kroky k vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (10) a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (12).
(31)
Výzkumné činnosti prováděné v rámci programu BONUS by podle obecných zásad sedmého rámcového programu měly být v souladu s etickými zásadami a řídit se zásadami zohledňování rovnosti žen a mužů, rovnosti pohlaví a udržitelného rozvoje.
(32)
Na základě průběžného hodnocení prováděného Komisí za účasti nezávislých odborníků s dobrou znalostí místních podmínek by Komise měla posoudit kvalitu a účinnost provádění programu BONUS a pokrok dosažený při plnění stanovených cílů a provést závěrečné hodnocení.
(33)
Účastníci programu BONUS by měli sdělovat a v široké míře šířit výsledky své práce, zejména tak, aby je mohly využít jiné podobné regionální projekty v oblasti mořského výzkumu, a zpřístupňovat je veřejnosti.
(34)
Úspěšná realizace projektů prováděných v rámci programů BONUS ERA-NET a BONUS ERA-NET PLUS odhalila katastrofální stav Baltského moře. Je proto nutné i nadále provádět v souvislosti se stavem prostředí Baltského moře další výzkum,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie na společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře BONUS (dále jen „program BONUS“), prováděný společně Dánskem, Německem, Estonskem, Lotyšskem, Litvou, Polskem, Finskem a Švédskem (dále jen „zúčastněné státy“), se poskytuje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
2. Unie poskytne finanční příspěvek nepřesahující 50 milionů EUR pro celou dobu trvání programu BONUS v souladu s nařízením (ES) č. 1906/2006 během strategické fáze a v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení během fáze provádění. V rámci tohoto stropu finanční příspěvek Unie odpovídá příspěvku zúčastněných států.
3. Finanční příspěvek Unie se hradí společně z rozpočtových prostředků vyčleněných na veškerá příslušná témata zvláštního programu „Spolupráce“.
Článek 2
Provádění programu BONUS
1. Program BONUS provádí síť pobaltských organizací pro financování vědy (dále jen „BONUS EHZS“).
2. Program BONUS se v souladu s přílohou I provádí ve dvou fázích, tedy ve strategické fázi, po níž následuje fáze provádění.
3. Strategická fáze programu BONUS potrvá nejdéle 18 měsíců. Jejím účelem je připravit fázi provádění. Během strategické fáze plní BONUS EHZS tyto úkoly:
a)
příprava strategického plánu výzkumu stanovením části věnované vědeckému obsahu programu BONUS se zaměřením na výzvy k předkládání návrhů v souladu s cíli sedmého rámcového programu;
b)
vytvoření platforem pro konzultace se zúčastněnými subjekty s cílem zvýšit a institucionalizovat zapojení zúčastněných subjektů ze všech příslušných odvětví;
c)
příprava podmínek provádění, včetně právních a finančních pravidel a postupů, ustanovení upravujících práva duševního vlastnictví vyplývající z činností programu BONUS, lidských zdrojů a komunikačních aspektů.
4. Fáze provádění potrvá nejméně pět let. Během fáze provádění se zveřejní výzvy k předkládání návrhů za účelem financování projektů, které se zaměřují na cíle programu BONUS. Tyto výzvy k předkládání návrhů se zaměří na nadnárodní projekty s více partnery, které podporují přiměřenou účast malých a středních podniků a zahrnují činnosti v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, odborného vzdělávání a šíření výsledků. Projekty se vybírají v souladu se zásadami rovného zacházení, transparentnosti, nezávislého hodnocení, spolufinancování, neziskovosti, zákazu retroaktivity a zákazu kumulace finanční podpory s jinými zdroji Unie. Poskytování a vyplácení finanční podpory účastníkům programu BONUS probíhá podle společných pravidel, která jsou v souladu se sedmým rámcovým programem.
Článek 3
Podmínky pro poskytování finančního příspěvku Unie
1. Finanční příspěvek Unie pro strategickou fázi nepřesáhne částku 1,25 milionu EUR a v rámci tohoto limitu odpovídá příspěvku zúčastněných států. Závazek Unie poskytnout příspěvek pro strategickou fázi je podmíněn stejným závazkem zúčastněných států.
2. Finanční příspěvek Unie pro fázi provádění nepřesáhne částku 48,75 milionu EUR a v rámci tohoto limitu odpovídá příspěvku zúčastněných států. Tento strop lze zvýšit o jakoukoli částku zbývající po provedení strategické fáze. Během fáze provádění může být až 25 % příspěvku od zúčastněných států poskytnuto cestou věcného příspěvku ve formě infrastruktury.
3. Finanční příspěvek Unie pro fázi provádění závisí na:
a)
stanovení strategického plánu výzkumu, vytvoření platformy pro konzultace se zúčastněnými subjekty a stanovení podmínek provádění podle čl. 2 odst. 3 ze strany zúčastněných států, jakož i na pokroku dosaženém při plnění cílů a na konečných výsledcích uvedených v příloze I oddílu 2. Komise může v případě potřeby učinit doporučení za účelem zlepšení strategického plánu výzkumu;
b)
prokázání schopnosti BONUS EHZS realizovat program BONUS, včetně přijetí, přidělení a monitorování finančního příspěvku Unie v rámci nepřímého centralizovaného řízení v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) a článkem 56 finančního nařízení a článkem 35, čl. 38 odst. 2 a článkem 41 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
c)
udržování a uplatňování vhodného a účinného modelu řízení pro program BONUS v souladu s přílohou II;
d)
efektivním provádění činností týkajících se fáze provádění programu BONUS a stanovených v příloze I ze strany BONUS EHZS, což zahrnuje zveřejňování výzev k předkládání návrhů na udělování grantů;
e)
závazku každého zúčastněného státu podílet se na financování programu BONUS a skutečném uhrazení finančního příspěvku, především na financování účastníků projektů BONUS vybraných na základě výzev k předkládání návrhů;
f)
souladu s pravidly Unie pro poskytování státní podpory, především s pravidly stanovenými v rámci Unie pro státní podporu pro výzkum, vývoj a inovace (13);
g)
zajištění vysoké úrovně vědecké excelence, dodržování etických zásad v souladu s obecnými zásadami sedmého rámcového programu a dodržování zásad rovnosti žen a mužů a rovnosti pohlaví a zásady udržitelného rozvoje.
Článek 4
Účast Společného výzkumného střediska
1. Společné výzkumné středisko je způsobilé pro financování ze strany programu BONUS za stejných podmínek, jako jsou podmínky pro způsobilé subjekty zúčastněných států.
2. Vlastní zdroje Společného výzkumného střediska, na něž se nevztahuje financování z programu BONUS, se nepovažují za součást finančního příspěvku Unie ve smyslu článku 1.
Článek 5
Dohody mezi Unií a BONUS EHZS
1. Podrobná opatření týkající se řízení a kontroly finančních prostředků a ochrany finančních zájmů Unie během strategické fáze se stanoví v dohodě o grantu uzavřené mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS v souladu s pravidly stanovenými v tomto rozhodnutí a v nařízení (ES) č. 1906/2006.
2. Podrobná opatření týkající se řízení a kontroly finančních prostředků a ochrany finančních zájmů Unie během fáze provádění se stanoví v dohodě o provádění a ročních finančních dohodách uzavřených mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS.
Dohoda o provádění musí obsahovat zejména tato ustanovení:
a)
vymezení svěřených úkolů;
b)
ustanovení na ochranu finančních prostředků Unie;
c)
podmínky a podrobná opatření pro plnění úkolů, včetně pravidel financování a horních limitů financování použitelných u projektů programu BONUS a příslušná ustanovení pro vymezení odpovědnosti a provádění kontrol;
d)
pravidla pro podávání zpráv o plnění úkolů Komisi;
e)
podmínky pro ukončení plnění úkolů;
f)
podrobná pravidla pro kontroly prováděné Komisí;
g)
podmínky pro použití odděleného bankovního účtu a nakládání se získanými úroky;
h)
ustanovení zajišťující viditelnost opatření Unie ve vztahu k ostatním činnostem BONUS EHZS;
i)
závazek neprovádět žádnou činnost, která by mohla vést ke střetu zájmů ve smyslu čl. 52 odst. 2 finančního nařízení;
j)
ustanovení upravující práva duševního vlastnictví vyplývající z provádění programu BONUS podle článku 2;
k)
kritéria pro průběžná a závěrečná hodnocení, včetně kritérií uvedených v článku 13.
3. Komise uskuteční hodnocení BONUS EHZS předem (ex ante), aby získala důkaz o existenci a řádném fungování postupů a systémů uvedených v článku 56 finančního nařízení.
Článek 6
Úrok získaný z příspěvků
Úrok získaný z finančních příspěvků přidělených programu BONUS se považuje za příjem BONUS EHZS a přidělí se programu BONUS.
Článek 7
Snížení, neposkytnutí nebo ukončení finančního příspěvku Unie
Pokud není program BONUS prováděn, nebo je-li prováděn nepřiměřeně, částečně či opožděně, může Unie snížit, neposkytnout nebo ukončit svůj finanční příspěvek s přihlédnutím k pokroku v provádění programu BONUS.
Nepřispívají-li zúčastněné státy na financování programu BONUS, nebo přispívají-li pouze částečně či opožděně, může Unie snížit svůj finanční příspěvek s přihlédnutím k výši veřejných finančních prostředků přidělených zúčastněnými státy za podmínek stanovených v dohodě o grantu uvedené v čl. 5 odst. 1.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Unie zúčastněnými státy
Při provádění programu BONUS přijmou zúčastněné státy právní a správní předpisy nebo jiná opatření nezbytná na ochranu finančních zájmů Unie. Zúčastněné státy zejména přijmou nezbytná opatření, jež zajistí úplné zpětné získání veškerých částek, které náleží Unii, v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Článek 9
Kontrola prováděná Komisí a Účetním dvorem
Komise a Účetní dvůr Evropské unie mohou provádět veškeré kontroly a inspekce potřebné k zajištění řádné správy finančních prostředků Unie a k ochraně finančních zájmů Unie před podvody nebo nesrovnalostmi. Za tím účelem zúčastněné státy a BONUS EHZS poskytnou Komisi a Účetnímu dvoru veškeré příslušné doklady.
Článek 10
Vzájemné informování
Komise sděluje veškeré významné údaje Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Zúčastněné státy se vyzývají, aby poskytly Komisi prostřednictvím BONUS EHZS veškeré další informace, které si Evropský parlament, Rada nebo Účetní dvůr vyžádají ohledně finančního řízení BONUS EHZS, a to v souladu s celkovými požadavky na podávání zpráv stanovenými v článku 13.
Článek 11
Účast dalších členských států a přidružených zemí
K programu BONUS se může připojit jakýkoli členský stát a jakákoli země přidružená k sedmému rámcovému programu v souladu s kritérii stanovenými v čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 3 písm. e) a f). Pro účely tohoto rozhodnutí se členské státy a přidružené země, které se připojily k programu BONUS, považují za zúčastněné státy.
Článek 12
Účast dalších zemí
Zúčastněné státy a Komise mohou schválit účast jakékoli další země s výhradou kritérií stanovených v čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 3 písm. e) a f) za předpokladu, že je tato účast upravena v příslušné mezinárodní dohodě.
Zúčastněné státy a Komise stanoví podmínky, za kterých jsou právnické osoby usazené nebo se sídlem v této zemi způsobilé pro financování v rámci programu BONUS.
Článek 13
Podávání výročních zpráv a hodnocení
Komise zahrne zprávu o činnostech programu BONUS do výroční zprávy o sedmém rámcovém programu, která se předkládá Evropskému parlamentu a Radě podle článku 190 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Komise provede nejpozději do 31. prosince 2014 průběžné hodnocení programu BONUS. Toto hodnocení se týká pokroku dosaženého při plnění cílů stanovených v článku 2 a příloze I a musí obsahovat doporučení programu BONUS ohledně nejvhodnějších způsobů dalšího zlepšení integrace a zvýšení kvality a účinnosti provádění, včetně vědecké integrace, integrace řízení a financování, a dále posouzení toho, zda je výše finančních příspěvků zúčastněných států přiměřená vzhledem k možným potřebám vědeckých obcí v jednotlivých státech. Komise oznámí závěry průběžného hodnocení společně s vlastními připomínkami Evropskému parlamentu a Radě.
Po skončení účasti Unie na programu BONUS, ale nejpozději do 31. prosince 2017, provede Komise závěrečné hodnocení programu BONUS. Výsledky tohoto hodnocení předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 15
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 22. září 2010.
DECISIONE N. 862/2010/UE DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO
del 22 settembre 2010
concernente la partecipazione dell’Unione ad un programma comune di ricerca e sviluppo nel Mar Baltico (BONUS) avviato da alcuni Stati membri
(Testo rilevante ai fini del SEE)
IL PARLAMENTO EUROPEO E IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare gli articoli 185 e 188, secondo comma,
vista la proposta della Commissione europea,
visto il parere del Comitato economico e sociale europeo (1),
deliberando secondo la procedura legislativa ordinaria (2),
considerando quanto segue:
(1)
La decisione n. 1982/2006/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 18 dicembre 2006, concernente il settimo programma quadro della Comunità europea per le attività di ricerca, sviluppo tecnologico e dimostrazione (2007-2013) (3) («settimo programma quadro»), prevede la partecipazione comunitaria a programmi di ricerca e sviluppo avviati da più Stati membri, compresa la partecipazione alle strutture create per l’esecuzione di detti programmi, ai sensi dell’articolo 169 del trattato che istituisce la Comunità europea («trattato CE»).
(2)
La decisione 2006/971/CE del Consiglio, del 19 dicembre 2006, concernente il programma specifico «Cooperazione» che attua il settimo programma quadro della Comunità europea per le attività di ricerca, sviluppo tecnologico e dimostrazione (2007-2013) (4), favorisce un approccio multitematico dei settori di ricerca relativi a uno o più temi del settimo programma quadro e in questo contesto ha individuato nell’iniziativa a norma dell’articolo 169 del trattato CE nel campo della ricerca comune del Mar Baltico una delle iniziative idonee alla partecipazione della Comunità a programmi di ricerca nazionali attuati congiuntamente.
(3)
L’ecosistema del Mar Baltico, un mare interno europeo privo di sbocco sul mare, è uno dei corpi idrici salmastri più grandi al mondo che è stato, ed è tuttora, gravemente colpito da numerose pressioni di origine naturale e pressioni di origine antropica, come l’inquinamento dovuto allo scarico di armi chimiche, ad esempio i gas risalenti alla seconda guerra mondiale ed i composti di metalli pesanti, sostanze organiche, materiale radioattivo e perdite di gasolio per riscaldamento e di petrolio. Lo sviluppo dell’agricoltura nel bacino di drenaggio del Mar Baltico ha provocato altresì un’immissione eccessiva di fertilizzanti e di materiale organico, portando a un’eutrofizzazione avanzata e all’introduzione nell’ambiente di organismi esotici non endemici. Lo sfruttamento non sostenibile delle risorse ittiche ed i cambiamenti climatici stanno provocando una perdita della biodiversità originaria. Detti fattori e le continue attività umane, compresi i progetti di infrastrutture situati lungo le coste del bacino di drenaggio del Mar Baltico o nelle loro immediate vicinanze e il turismo ecologicamente non sostenibile stanno degradando l’ambiente naturale. Tutti questi fattori stanno riducendo gravemente la capacità del Mar Baltico di fornire in modo sostenibile i beni e i servizi da cui le persone dipendono direttamente e indirettamente per ottenere benefici sociali, culturali ed economici.
(4)
Il Consiglio europeo del 14 dicembre 2007 ha sottolineato la preoccupazione per la situazione ambientale in cui versa il Mar Baltico, come indicato nella comunicazione della Commissione del 10 giugno 2009 al Parlamento europeo, al Consiglio, al Comitato economico e sociale europeo e al Comitato delle regioni, relativa alla strategia dell’Unione europea per la regione del Mar Baltico. Inoltre, il Consiglio ha invitato la Commissione a presentare una proposta di un’iniziativa a norma dell’articolo 169 del trattato CE per la regione del Mar Baltico.
(5)
La scienza dovrebbe contribuire ad affrontare tali sfide e a trovare soluzioni agli urgenti problemi ambientali nel Mar Baltico. Tuttavia, la gravità della situazione attuale fa appello ad un’intensificazione qualitativa e quantitativa della ricerca attuale nella regione baltica attraverso lo sviluppo e l’attuazione di un approccio pienamente integrato in cui i programmi di ricerca pertinenti di tutti gli Stati confinanti possano essere perfezionati e mirati per risolvere le questioni complesse e urgenti in modo coordinato, efficiente ed efficace.
(6)
Attualmente, numerosi programmi o attività di ricerca e sviluppo avviati dai singoli Stati membri a livello nazionale per sostenere la ricerca e lo sviluppo nella regione del Mar Baltico non sono sufficientemente coordinati a livello dell’Unione per conseguire la massa critica necessaria in settori strategici della ricerca e dello sviluppo.
(7)
Peraltro, le strutture specifiche di ricerca esistenti per settore, evolutesi nel corso di una lunga storia di politiche nazionali, sono profondamente radicate nei sistemi di governance nazionali e ostacolano lo sviluppo e il finanziamento della ricerca ambientale multidisciplinare, interdisciplinare e transdisciplinare necessaria ad affrontare le sfide del Mar Baltico.
(8)
Pur esistendo una lunga tradizione di cooperazione nel campo della ricerca nel Mar Baltico con i paesi interni o esterni all’area del Mar Baltico, i tentativi di collaborazione non hanno finora goduto di risorse finanziarie adeguate per lo sfruttamento ottimale del potenziale della ricerca, a causa della situazione diversa in termini economici e di sviluppo in tali paesi, nonché della forte varietà delle agende di ricerca, dei temi e delle priorità della ricerca a livello nazionale.
(9)
Nel programma di lavoro dell’11 giugno 2007 per il 2007 e il 2008 finalizzato all’attuazione del programma specifico «Cooperazione» la Commissione ha fornito il sostegno finanziario a BONUS ERA-NET ed ERA-NET PLUS nel settore della ricerca ambientale del Mar Baltico allo scopo di intensificare la cooperazione tra le agenzie che finanziano la ricerca ambientale nella regione baltica e favorire il passaggio ad un programma comune di ricerca e sviluppo nel Mar Baltico da attuare in base all’articolo 169 del trattato CE.
(10)
In generale, BONUS ERA-NET e ERA-NET PLUS hanno funzionato bene ed è quindi importante garantire la continuità degli sforzi di ricerca, al fine di affrontare le pressanti sfide ambientali.
(11)
In linea con l’approccio del settimo programma quadro e come riconosciuto in occasione delle consultazioni con le parti interessate svoltesi durante BONUS ERA-NET, sono necessari programmi di ricerca politici nella regione baltica.
(12)
Danimarca, Germania, Estonia, Lettonia, Lituania, Polonia, Finlandia e Svezia («gli Stati partecipanti») hanno concordato di avviare in maniera congiunta il programma comune di ricerca e sviluppo del Mar Baltico BONUS («BONUS»). BONUS intende sostenere lo sviluppo e l’innovazione scientifici fornendo il quadro giuridico e organizzativo necessario per la cooperazione transnazionale tra gli Stati del Mar Baltico per quanto riguarda la ricerca ambientale nella regione del Mar Baltico.
(13)
Anche se ampiamente incentrata sulla ricerca ambientale, BONUS si occupa trasversalmente di alcuni programmi di ricerca dell’Unione riguardanti una serie di attività umane che hanno aumentato gli impatti negativi sul ecosistemi quali la pesca, l’acquacoltura, l’agricoltura, le infrastrutture (anche nel settore dell’energia), i trasporti, la formazione e la mobilità di ricercatori, nonché le questioni di carattere socioeconomico. BONUS è di notevole importanza per alcune politiche e direttive dell’Unione, fra cui la strategia dell’Unione per la regione del Mar Baltico; la politica comune della pesca; la politica agricola comune; la direttiva 2000/60/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 23 ottobre 2000, che istituisce un quadro per l’azione comunitaria in materia di acque (5); la direttiva 2008/56/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 giugno 2008, che istituisce un quadro per l’azione comunitaria nel campo della politica per l’ambiente marino (direttiva quadro sulla strategia per l’ambiente marino) (6), nonché gli impegni dell’Unione in ambito internazionale come il piano d’azione della Commissione di Helsinki (HELCOM) per il Mar Baltico. Di conseguenza, molte altre aree della politica dell’Unione beneficeranno di BONUS.
(14)
Per ottenere un maggiore impatto di BONUS, gli Stati partecipanti hanno deciso di farvi partecipare l’Unione.
(15)
BONUS dovrebbe prevedere una fase strategica, seguita da una fase di attuazione, dando la possibilità di svolgere un’ampia consultazione con le parti interessate su un’agenda di ricerca strategicamente fondata, capace altresì di far fronte alle esigenze emergenti della ricerca. Durante la fase strategica di BONUS, è opportuno fare ricorso alla partecipazione aggiuntiva e settorialmente orientata delle agenzie di finanziamento per migliorare ulteriormente l’integrazione della ricerca indirizzata alle necessità degli utenti finali in tutti i settori, e garantire l’uso e l’assimilazione efficace dei risultati per le disposizioni in materia di gestione delle politiche e delle risorse in un ampio gruppo di settori economici.
(16)
Al termine della fase strategica, la Commissione dovrebbe verificare che l’agenda strategica di ricerca, le piattaforme di consultazione delle parti interessate e le modalità di esecuzione siano pronte per passare alla fase di attuazione di BONUS. La Commissione può, se del caso, elaborare raccomandazioni per migliorare l’agenda strategica di ricerca. Il passaggio alla fase di attuazione dovrebbe svolgersi senza interruzioni e senza ritardi.
(17)
Gli Stati partecipanti hanno deciso di offrire un contributo pari a 50 milioni di EUR a BONUS. I contributi in natura sotto forma di accesso e uso delle infrastrutture («contributi di natura infrastrutturale») dovrebbero essere autorizzati, a condizione che non rappresentino una parte significativa dell’intero contributo. Essi dovrebbero essere sottoposti a una valutazione del loro valore e della loro utilità ai fini dei progetti BONUS.
(18)
La partecipazione dell’Unione a BONUS non dovrebbe eccedere i 50 milioni di EUR per la sua intera durata e dovrebbe corrispondere, entro tale limite, al contributo degli Stati partecipanti allo scopo di accrescere il loro interesse a svolgere BONUS congiuntamente. La maggior parte del contributo finanziario dell’Unione dovrebbe essere assegnata alla fase di attuazione. Per ogni fase dovrebbe essere definito un tetto che per la fase di attuazione dovrebbe essere incrementato per l’importo rimanente dopo l’attuazione della fase strategica.
(19)
L’attuazione congiunta di BONUS richiede una struttura specifica di esecuzione, come stabilito nella decisione 2006/971/CE. Gli Stati partecipanti hanno convenuto di istituire una struttura specifica di esecuzione denominata Baltic Organisations Network for Funding Science (rete di organizzazioni baltiche per il finanziamento scientifico, «GEIE BONUS») per attuare BONUS. GEIE BONUS dovrebbe essere il destinatario del contributo finanziario dell’Unione. Nel rammentare agli Stati partecipanti l’importanza del principio di un «salvadanaio comune vero», ciascuno Stato partecipante deciderà, secondo le norme e le procedure di finanziamento comuni a BONUS, se amministrare il proprio contributo o se fare amministrare tale contributo da GEIE BONUS. GEIE BONUS dovrebbe altresì garantire che l’attuazione di BONUS rispetti il principio della sana gestione finanziaria.
(20)
La concessione del contributo finanziario dell’Unione dovrebbe essere subordinata ad impegni formali da parte delle competenti autorità nazionali degli Stati partecipanti e all’erogazione dei rispettivi contributi finanziari.
(21)
Il pagamento del contributo dell’Unione per la fase strategica dovrebbe essere subordinato alla conclusione di una convenzione di sovvenzione tra la Commissione, per conto dell’Unione, e GEIE BONUS, disciplinata dal regolamento (CE) n. 1906/2006 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 18 dicembre 2006, che stabilisce le regole per la partecipazione di imprese, centri di ricerca e università alle azioni nell’ambito del settimo programma quadro e per la diffusione dei risultati della ricerca (2007-2013) (7), per agevolare e semplificare la relativa gestione.
(22)
Il pagamento del contributo dell’Unione per la fase di attuazione dovrebbe essere subordinato alla conclusione di un accordo di attuazione tra la Commissione, per conto della Comunità, e GEIE BONUS, che contenga le disposizioni dettagliate relative all’uso del contributo finanziario dell’Unione. Questa parte del contributo finanziario dell’Unione dovrebbe essere gestita in modo centralizzato indiretto ai sensi dell’articolo 54, paragrafo 2, lettera c), e dell’articolo 56 del regolamento (CE, Euratom) n. 1605/2002 del Consiglio, del 25 giugno 2002, che stabilisce il regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee (8) («regolamento finanziario») e dell’articolo 35, dell’articolo 38, paragrafo 2, e dell’articolo 41 del regolamento (CE, Euratom) n. 2342/2002 della Commissione, del 23 dicembre 2002, recante modalità di esecuzione del regolamento (CE, Euratom) n. 1605/2002 del Consiglio che stabilisce il regolamento finanziario applicabile al bilancio generale delle Comunità europee (9).
(23)
Gli eventuali interessi maturati sui contributi versati a GEIE BONUS dovrebbero essere considerati introiti propri e assegnati all’attuazione di BONUS.
(24)
Ai fini della tutela dei propri interessi finanziari, l’Unione dovrebbe avere il diritto di ridurre, ritirare o porre fine al proprio contributo finanziario nel caso in cui BONUS sia attuato in maniera inadeguata, parziale o in ritardo, o nel caso in cui gli Stati partecipanti non contribuiscano, contribuiscano parzialmente o in ritardo al finanziamento di BONUS, alle condizioni stabilite negli accordi conclusi tra l’Unione e GEIE BONUS.
(25)
Al fine di attuare BONUS in maniera efficiente, durante la fase di attuazione è opportuno concedere il contributo finanziario ai partecipanti ai progetti BONUS selezionati a livello centrale sotto la responsabilità di GEIE BONUS, a seguito di inviti a presentare proposte. La concessione e il pagamento di tale contributo finanziario ai partecipanti a BONUS dovrebbero essere trasparenti, non burocratici e avvenire secondo regole comuni in linea con le disposizioni del settimo programma quadro.
(26)
Anche se il Centro comune di ricerca è una direzione della Commissione, i suoi istituti possiedono comunque capacità di ricerca di pertinenza di BONUS in grado di contribuire alla sua attuazione. È pertanto opportuno definire il ruolo del Centro comune di ricerca in termini di ammissibilità al finanziamento.
(27)
Per garantire la parità di trattamento, la valutazione delle proposte dovrebbe seguire gli stessi principi applicabili alle proposte presentate nell’ambito del settimo programma quadro. Di conseguenza, la valutazione delle proposte dovrebbe essere eseguita a livello centrale sotto la responsabilità di GEIE BONUS da esperti indipendenti aventi una buona conoscenza delle circostanze locali in base a criteri trasparenti e comuni ed i finanziamenti dovrebbero essere assegnati in base ad una graduatoria approvata a livello centrale. La graduatoria e le priorità dovrebbero essere approvate da GEIE BONUS immediatamente dopo l’esito della valutazione indipendente, la quale dovrebbe essere vincolante.
(28)
Qualsiasi Stato membro e paese associato al settimo programma quadro dovrebbe avere diritto a partecipare a BONUS.
(29)
In linea con gli obiettivi del settimo programma quadro, la partecipazione a BONUS di qualsiasi altro paese, in particolare dei paesi che si affacciano sul Mar Baltico o che ne alimentano il bacino di drenaggio, dovrebbe essere possibile, laddove tale partecipazione sia prevista dal pertinente accordo internazionale e sia la Commissione sia gli Stati partecipanti vi acconsentano. L’Unione dovrebbe avere il diritto di approvare, conformemente al settimo programma quadro e alle regole e alle condizioni stabilite dalla presente decisione, le condizioni riguardanti il proprio contributo finanziario a BONUS, in merito alla partecipazione allo stesso di altri paesi.
(30)
È opportuno adottare misure adeguate per prevenire irregolarità e frodi e compiere i passi necessari per recuperare i fondi perduti, indebitamente versati o scorrettamente utilizzati a norma dei regolamenti (CE, Euratom) n. 2988/95 del Consiglio, del 18 dicembre 1995, relativo alla tutela degli interessi finanziari delle Comunità (10), e (Euratom, CE) n. 2185/96 del Consiglio, dell’11 novembre 1996, relativo ai controlli e alle verifiche sul posto effettuati dalla Commissione ai fini della tutela degli interessi finanziari delle Comunità europee contro le frodi e altre irregolarità (11), e del regolamento (CE) n. 1073/1999 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 25 maggio 1999, relativo alle indagini svolte dall’Ufficio per la lotta antifrode (OLAF) (12).
(31)
È opportuno che le attività di ricerca eseguite nell’ambito di BONUS siano conformi ai principi etici secondo i principi generali del settimo programma quadro e rispettino i principi dell’integrazione delle questioni di genere e della parità di genere, nonché dello sviluppo sostenibile.
(32)
Alla luce di una valutazione intermedia effettuata dalla Commissione, assistita da esperti indipendenti aventi una buona conoscenza delle circostanze locali, la Commissione dovrebbe valutare la qualità e l’efficienza dell’attuazione di BONUS ed i progressi compiuti rispetto agli obiettivi stabiliti e dovrebbe realizzare una valutazione finale.
(33)
I partecipanti a BONUS dovrebbero comunicare e divulgare ampiamente i loro risultati, in particolare ad altri progetti analoghi di ricerca marina a livello regionale, e rendere le informazioni disponibili pubblicamente.
(34)
Il successo dell’attuazione di progetti già avviati nel quadro di BONUS ERA-NET e BONUS ERA-NET PLUS ha messo in luce le condizioni disastrose del Mar Baltico. La situazione ambientale del Mar Baltico dovrebbe pertanto continuare ad essere oggetto di ulteriori attività di ricerca,
HANNO ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
Contributo finanziario dell’Unione
1. L’Unione versa un contributo finanziario al programma comune di ricerca e sviluppo del Mar Baltico BONUS («BONUS»), avviato congiuntamente da Danimarca, Germania, Estonia, Lettonia, Lituania, Polonia, Finlandia e Svezia («gli Stati partecipanti»), alle condizioni di cui alla presente decisione.
2. L’Unione, per l’intera durata di BONUS, versa un contributo finanziario che non eccede 50 milioni di EUR a norma del regolamento (CE) n. 1906/2006 durante la fase strategica e dell’articolo 54, paragrafo 2, lettera c), del regolamento finanziario durante la fase di attuazione. Entro tali limiti, il contributo finanziario dell’Unione corrisponde al contributo degli Stati partecipanti.
3. Il contributo finanziario dell’Unione è erogato congiuntamente a partire dagli stanziamenti di bilancio assegnati a tutti i temi pertinenti del programma specifico «Cooperazione».
Articolo 2
Attuazione di BONUS
1. BONUS è attuato dalla Baltic Organisations Network for Funding Science (rete delle organizzazioni baltiche per il finanziamento scientifico, «GEIE BONUS»).
2. BONUS è attuato in due fasi, vale a dire una fase strategica seguita da una fase di attuazione, conformemente all’allegato I.
3. La fase strategica di BONUS ha una durata non superiore a diciotto mesi. L’obiettivo è la preparazione della fase di attuazione. Durante la fase strategica GEIE BONUS svolge le seguenti attività:
a)
preparazione dell’agenda di ricerca strategica che definisce il contenuto scientifico di BONUS e si incentra sugli inviti a presentare proposte, conformemente agli obiettivi fissati nel settimo programma quadro;
b)
creazione delle piattaforme per la consultazione delle parti interessate allo scopo di potenziare e istituzionalizzare il coinvolgimento delle parti interessate di tutti i settori pertinenti;
c)
preparazione delle modalità di attuazione, comprese le norme e le procedure giuridiche e finanziarie, le disposizioni che disciplinano i diritti di proprietà intellettuale scaturenti dalle attività di BONUS, le risorse umane e gli aspetti relativi alla comunicazione.
4. Durante la fase di attuazione, che dura almeno cinque anni, devono essere pubblicati gli inviti a presentare proposte di progetti da finanziare che perseguano gli obiettivi di BONUS. Tali inviti a presentare proposte riguardano progetti transnazionali, coinvolgono più partner, con un incentivo ad una partecipazione adeguata delle piccole e medie imprese, e comprendono attività quali ricerca, sviluppo tecnologico, formazione e divulgazione. I progetti sono selezionati in base ai principi di parità di trattamento, trasparenza, valutazione indipendente, cofinanziamento, non lucrosità, non retroattività e finanziamento non cumulabile con altre fonti dell’Unione. La concessione e il pagamento del finanziamento ai partecipanti a BONUS sono conformi a regole comuni in linea con il settimo programma quadro.
Articolo 3
Condizioni del contributo finanziario dell’Unione
1. Il contributo finanziario dell’Unione per la fase strategica non eccede 1,25 milioni di EUR e corrisponde, entro tale limite, al contributo degli Stati partecipanti. L’impegno dell’Unione a contribuire alla fase strategica dipende dall’impegno equivalente degli Stati partecipanti.
2. Il contributo finanziario dell’Unione per la fase di attuazione non eccede i 48,75 milioni di EUR e corrisponde, entro tale limite, al contributo degli Stati partecipanti. Tale tetto può essere incrementato in base all’importo rimanente dopo l’attuazione della fase strategica. Durante la fase di attuazione, fino al 25 % del contributo degli Stati partecipanti può consistere nel contributo di natura infrastrutturale.
3. L’erogazione del contributo finanziario dell’Unione per la fase di attuazione è subordinata ai seguenti fattori:
a)
la messa a punto da parte dello Stato partecipante dell’agenda strategica di ricerca, di piattaforme di consultazione delle parti interessate e delle modalità di esecuzione di cui all’articolo 2, paragrafo 3, nonché i progressi compiuti verso il conseguimento degli obiettivi e degli elementi da fornire di cui all’allegato I, sezione 2. La Commissione può, se del caso, elaborare raccomandazioni per migliorare l’agenda strategica di ricerca;
b)
la dimostrazione da parte di GEIE BONUS della sua capacità di attuare BONUS nonché di ricevere, assegnare e monitorare il contributo finanziario dell’Unione nell’ambito della gestione centralizzata indiretta secondo quanto disposto dall’articolo 54, paragrafo 2, lettera c), e dall’articolo 56 del regolamento finanziario e dall’articolo 35, dall’articolo 38, paragrafo 2, e dall’articolo 41 del regolamento (CE, Euratom) n. 2342/2002, e nel rispetto del principio di sana gestione finanziaria;
c)
il mantenimento e l’applicazione di un modello di governance appropriato ed efficiente per BONUS conformemente all’allegato II;
d)
lo svolgimento efficiente da parte di GEIE BONUS delle attività relative alla fase di attuazione di BONUS contenute nell’allegato I, che include la pubblicazione di inviti a presentare proposte per l’assegnazione delle sovvenzioni;
e)
un impegno da parte di ogni Stato partecipante a contribuire con la propria quota al finanziamento di BONUS e all’effettivo versamento del proprio contributo finanziario, in particolare il finanziamento dei partecipanti ai progetti BONUS selezionati in seguito all’invito a presentare proposte;
f)
il rispetto della normativa dell’Unione sugli aiuti di Stato, in particolare le norme della disciplina comunitaria in materia di aiuti di Stato a favore di ricerca, sviluppo e innovazione (13);
g)
la garanzia di un livello elevato di eccellenza scientifica e del rispetto dei principi etici in conformità dei principi generali del settimo programma quadro, nonché dei principi dell’integrazione delle questioni di genere e della parità di genere e al principio di sviluppo sostenibile.
Articolo 4
Ruolo del Centro comune di ricerca
1. Il Centro comune di ricerca è ammesso a beneficiare dei finanziamenti da BONUS, in base a condizioni simili a quelle vigenti per gli Stati partecipanti.
2. Le risorse proprie del Centro comune di ricerca, che non rientrano nei finanziamenti da parte di BONUS, non sono calcolate come contributo finanziario dell’Unione ai fini dell’articolo 1.
Articolo 5
Accordi tra l’Unione e GEIE BONUS
1. Le disposizioni dettagliate per la gestione e il controllo dei fondi e la tutela degli interessi finanziari dell’Unione durante la fase strategica sono stabilite mediante una convenzione di sovvenzione conclusa tra la Commissione, a nome dell’Unione, e GEIE BONUS, in conformità delle norme stabilite nella presente decisione e nel regolamento (CE) n. 1906/2006.
2. Le disposizioni dettagliate per la gestione e il controllo dei fondi e la tutela degli interessi finanziari dell’Unione durante la fase di attuazione sono stabilite mediante una convenzione di attuazione e convenzioni finanziarie annuali concluse tra la Commissione, a nome dell’Unione, e GEIE BONUS.
La convenzione di attuazione include in particolare quanto segue:
a)
una definizione degli incarichi assegnati;
b)
una disposizione relativa alla tutela dei fondi dell’Unione;
c)
i termini e le disposizioni dettagliati per lo svolgimento degli incarichi, comprese le norme di finanziamento e i limiti di finanziamento massimi per i progetti BONUS, le disposizioni adeguate per la delimitazione delle responsabilità e l’organizzazione di controlli da effettuare;
d)
le regole in materia di rendicontazione alla Commissione sull’esecuzione degli incarichi;
e)
le condizioni alle quali è posta fine all’esecuzione degli incarichi;
f)
le disposizioni dettagliate per l’esame accurato della Commissione;
g)
le disposizioni che regolano l’uso di conti bancari separati e il trattamento degli interessi maturati;
h)
le disposizioni che garantiscono la visibilità dell’azione dell’Unione rispetto alle altre attività di GEIE BONUS;
i)
un impegno ad astenersi da qualsiasi atto che possa provocare un conflitto di interessi ai sensi dell’articolo 52, paragrafo 2, del regolamento finanziario;
j)
le disposizioni che regolano i diritti di proprietà intellettuale derivanti dalle attività svolte nell’ambito di BONUS riportate nell’articolo 2;
k)
un elenco dei criteri da applicare nelle relazioni intermedie e finali, compresi quelli di cui all’articolo 13.
3. La Commissione procede a una valutazione ex ante di GEIE BONUS per ottenere una prova dell’esistenza e del funzionamento adeguato delle procedure e dei sistemi di cui all’articolo 56 del regolamento finanziario.
Articolo 6
Interessi derivanti dai contributi
L’interesse maturato sui contributi finanziari assegnati a BONUS è considerato come un’entrata di GEIE BONUS con destinazione specifica a BONUS.
Articolo 7
Riduzione, trattenuta o cessazione del contributo finanziario dell’Unione
Se BONUS non è attuato o è attuato in maniera inadeguata, parziale o in ritardo, l’Unione può ridurre, trattenere o porre fine al proprio contributo finanziario, in funzione dell’avanzamento dell’attuazione di BONUS.
Se gli Stati partecipanti non contribuiscono o contribuiscono solo parzialmente o in ritardo al finanziamento di BONUS, l’Unione può ridurre il proprio contributo finanziario in funzione dell’effettivo importo del finanziamento pubblico assegnato dagli Stati partecipanti in base alle condizioni stabilite nella convenzione di sovvenzione di cui all’articolo 5, paragrafo 1.
Articolo 8
Tutela degli interessi finanziari dell’Unione da parte degli Stati partecipanti
Per l’attuazione di BONUS, gli Stati partecipanti adottano le misure legislative, regolamentari, amministrative o di altro genere necessarie a tutelare gli interessi finanziari dell’Unione. In particolare, gli Stati partecipanti adottano le disposizioni necessarie a garantire il recupero integrale di qualunque importo di cui l’Unione sia creditrice, a norma del regolamento finanziario e del regolamento (CE, Euratom) n. 2342/2002.
Articolo 9
Controllo da parte della Commissione e della Corte dei conti
La Commissione e la Corte dei conti dell’Unione europea hanno la facoltà di procedere a tutti i controlli e le ispezioni necessari a garantire la corretta gestione dei fondi dell’Unione e tutelare gli interessi finanziari dell’Unione da frodi o irregolarità. A tal fine gli Stati partecipanti e GEIE BONUS mettono a disposizione della Commissione e della Corte dei conti tutti i documenti pertinenti.
Articolo 10
Informazioni reciproche
La Commissione comunica le informazioni pertinenti al Parlamento europeo, al Consiglio e alla Corte dei conti. Gli Stati partecipanti sono invitati a presentare alla Commissione, per il tramite di GEIE BONUS, ogni informazione complementare eventualmente richiesta dal Parlamento europeo, dal Consiglio o dalla Corte dei conti in merito alla gestione finanziaria di GEIE BONUS, conformemente alle prescrizioni generali di stesura delle relazioni di cui all’articolo 13.
Articolo 11
Partecipazione di altri Stati membri e di paesi associati
Tutti gli Stati membri e tutti i paesi associati al settimo programma quadro sono legittimati a prendere parte a BONUS, conformemente ai criteri stabiliti dall’articolo 3, paragrafo 1, e dall’articolo 3, paragrafo 3, lettere e) ed f). Gli Stati membri e i paesi associati che prendono parte a BONUS sono considerati Stati partecipanti ai fini della presente decisione.
Articolo 12
Partecipazione di altri paesi
Gli Stati partecipanti e la Commissione possono approvare la partecipazione di qualsiasi altro paese in base ai criteri stabiliti dall’articolo 3, paragrafo 1, e dall’articolo 3, paragrafo 3, lettere e) ed f), a condizione che tale partecipazione sia prevista dall’accordo internazionale pertinente.
Inoltre, essi definiscono le condizioni in base alle quali i soggetti giuridici istituiti e i singoli residenti in tali paesi sono ammessi al finanziamento di BONUS.
Articolo 13
Relazioni annuali e valutazione
La relazione annuale relativa al settimo programma quadro presentata dalla Commissione al Parlamento europeo e al Consiglio a norma dell’articolo 190 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea comprende una relazione sulle attività di BONUS.
La Commissione effettua una valutazione intermedia di BONUS entro il 31 dicembre 2014. La valutazione analizza i progressi compiuti rispetto agli obiettivi stabiliti dall’articolo 2 e dall’allegato I e contiene le raccomandazioni di BONUS sui modi migliori di rafforzare ulteriormente l’integrazione, la qualità e l’efficacia dell’attuazione, compresa l’integrazione scientifica, amministrativa e finanziaria ed esamina l’adeguatezza del livello dei contributi finanziari degli Stati partecipanti, considerata la domanda potenziale delle diverse comunità di ricerca nazionali. La Commissione comunica le conclusioni della valutazione intermedia al Parlamento europeo e al Consiglio, corredate delle sue osservazioni.
Al termine della partecipazione dell’Unione a BONUS, ma non oltre il 31 dicembre 2017, la Commissione effettua una valutazione di BONUS. La Commissione trasmette i risultati della valutazione al Parlamento europeo e al Consiglio.
Articolo 14
Entrata in vigore
La presente decisione entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Articolo 15
Destinatari
Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione.
Fatto a Strasburgo, addì 22 settembre 2010.