NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1043/2011
ze dne 19. října 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 26. ledna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nebo („dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele dotčených zemí, dovozce, uživatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčených zemích se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčených zemích požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010, jak je stanoveno v oznámení o zahájení řízení. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděly čtyři indické společnosti, z nichž jedna nevykázala žádný prodej do Unie, a tři skupiny společností z ČLR. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících společností nebo skupin společností nebyl výběr vzorků v případě Indie ani ČLR považován za nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorky nebudou vybrány.
(5)
Následně jedna skupina společností z ČLR v rané fázi od další spolupráce při šetření odstoupila. Jedna z indických společností odmítla umožnit Komisi přístup do svého výrobního zařízení za účelem inspekce na místě. V důsledku toho byla tato společnost na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení považována za nespolupracující a byla informována o možných důsledcích tohoto přístupu.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcům a orgánům ČLR ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Jedna čínská skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebo případně, pokud by nebylo přiznáno, o individuální zacházení, zatímco jiná skupina společností požádala pouze o individuální zacházení.
(7)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpověděly tři společnosti v Indii, dvě skupiny společností v ČLR a žadatel. Druhý výrobce v Unii nespolupracoval. Na dotazník rovněž odpověděli tři uživatelé a osm dovozců, přičemž inspekce byla provedena u všech uživatelů a čtyř dovozců.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Oxaquim S.A. (Španělsko)
b)
Uživatelé
-
OMG Kokkola (Finsko)
-
P.A.G. Srl (Itálie)
-
třetí uživatel požádal o zachování anonymity
c)
Dovozci
-
Brenntag BV (Nizozemsko)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polsko)
-
Norkem Limited (Spojené království)
-
Geratech Marketing (Belgie)
d)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd a Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (dále jen „skupina Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd a Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „skupina Shanxi Reliance“)
1.3 Období šetření
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týká období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR. Existují dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, a nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(11)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2. Obdobný výrobek
(12)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR má v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(13)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Předběžná poznámka
(14)
Během inspekce na místě v Indii jedna společnost neposkytla požadované informace buď včas, nebo v požadovaném formátu. V důsledku toho Komise nemohla ověřit informace poskytnuté jako reakci na antidumpingový dotazník. Tato společnost byla písemně informována o možnosti, že nebude považována za spolupracující společnost a že může dojít k tomu, že budou učiněny závěry na základě skutečností, které jsou k dispozici. Ve své odpovědi se společnost odvolala na polehčující okolnosti, které však nebyly takového rázu, aby vedly k jinému závěru. V důsledku toho byl na tuto společnost použit článek 18 a byla provedena zjištění na základě dostupných skutečností. V souladu s těmito skutečnostmi se má za to, že při současném šetření s Komisí spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce z Indie.
3.1.2 Běžná hodnota
(15)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní. Vzhledem k tomu, že tento prodej představoval více než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie, dospělo se k závěru, že celkový prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(16)
Komise následně přezkoumala, zda lze prodej tohoto vyvážejícího výrobce na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje na domácím trhu nezávislým odběratelům na celkovém prodeji obdobného výrobku.
(17)
V případě, že ziskový prodej činí nejméně 80 % veškerého prodeje, vypočte se běžná hodnota na základě veškerého prodeje včetně nerentabilních transakcí. Pokud však ziskový prodej činí méně než 80 %, ale více než 20 % celkového objemu prodeje a jestliže vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena, vypočte se běžná hodnota pouze na základě ziskového prodeje. Prodej je považován za ziskový v případě, že jednotková cena je rovna výrobním nákladům nebo je převyšuje.
(18)
Komise vypracovala analýzu prodeje na domácím trhu, z níž vyplynulo, že 41 % veškerého prodeje dotčeného výrobku bylo ziskových a že vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena. Proto se běžná hodnota vypočte jako vážená průměrná cena pouze ziskových prodejů.
3.1.3 Vývozní cena
(19)
Vyvážející výrobce v Indii vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byly podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen, které byly při vývozu do Unie těmito nezávislými odběrateli za dotčený výrobek skutečně zaplaceny, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.4 Srovnání
(20)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(21)
V souladu s tím byly provedeny úpravy nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úvěry a provize.
3.1.5 Dumpingové rozpětí
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího indického výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(23)
Na tomto základě pro společnost Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (dále jen „PCCPL“) vyplynulo prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 22,8 %.
(24)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Evropské unie, který uvedl spolupracující vyvážející výrobce, se statistikami Eurostatu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s Indií byla nízká, tj. 38 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v Indii na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujícího výrobce.
(25)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 43,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
Jedna skupina společností v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství za všechny tři společnosti, které se podílejí na výrobě a uvádění dotčeného výrobku na trh. Komise poskytnuté informace následně ověřila v prostorách dotyčných společností.
(28)
Ze šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že jedna společnost nesplňuje požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé se nepodařilo prokázat, že její náklady odrážejí tržní hodnoty v důsledku významného finančního zásahu státu, který ovlivnil strukturu nákladů společnosti, v podobě např. daňových prázdnin a bezúročných půjček. Za druhé šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství zjistilo řadu závažných nedostatků a chyb v účetnictví a rovněž skutečnost, že účetnictví nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“). Za třetí byla zjištěna významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství týkající se práv společnosti k užívání pozemků. Společnost obdržela osvědčení o právech k užívání pozemků, aniž by splnila smluvní podmínky nebo za ně zaplatila v plné výši.
(29)
Další společnost ve skupině neprokázala splnění kritéria 2, neboť neměla nezávisle auditované účetnictví.
(30)
Komise sdělila skupině dotčených společností a žadateli výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství a poskytla jim možnost vyjádřit připomínky. Tato zjištění byla poskytnuta rovněž orgánům ČLR. Komise žádné připomínky neobdržela.
(31)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dvě ze společností ve skupině nesplnily kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. V souladu s důsledným postupem Unie, která zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu zacházení jako v tržním hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek, bylo skupině jako celku přiznání tohoto statusu odmítnuto.
(32)
Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, obě spolupracující čínské skupiny společností požádaly o individuální zacházení. Jelikož bylo zjištěno, že obě skupiny splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo předběžně rozhodnuto, že jim bude individuální zacházení přiznáno.
3.2.2 Srovnatelná země
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise žádné připomínky neobdržela. Komise považuje Indii za vhodnou srovnatelnou zemi, protože jediná další vyrábějící země mimo EU, kterou je Japonsko, má monopolní trh uzavřený pro hospodářskou soutěž a vyrábí kyselinu šťavelovou pomocí unikátní metody, která není s ČLR srovnatelná. Naproti tomu indičtí výrobci používají výrobní metodu srovnatelnou s ČLR a jsou vystaveni hospodářské soutěži na domácím trhu.
3.2.3 Běžná hodnota
(35)
Čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovanou kyselinu šťavelovou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se ve srovnatelné zemi nevyrábí, je vyráběna procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové lze odhadnout na 12 % oproti výrobě nerafinované kyseliny šťavelové. V souladu s tím považovala Komise za vhodné stanovit běžnou hodnotu pro oba typy kyseliny šťavelové.
(36)
Běžná hodnota nerafinované kyseliny šťavelové byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota byla v souladu s 18. bodem odůvodnění stanovena pouze na základě ziskového prodeje. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se nevyrábí ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů nerafinované kyseliny šťavelové ve srovnatelné zemi. Výrobní náklady jsou upraveny navýšením o 12 % s cílem zohlednit další výrobní náklady (viz 35. bod odůvodnění), prodejní, režijní a správní náklady a zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly analogicky k čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanoveny připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u domácího prodeje nerafinované kyseliny šťavelové spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi.
3.2.4 Vývozní cena
(38)
Vzhledem k tomu, že oběma skupinám bylo přiznáno individuální zacházení, zakládá se vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na ceně, kterou skutečně zaplatí první nezávislý odběratel v Unii nebo kterou je třeba zaplatit.
(39)
Oba vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie prostřednictvím obchodníků ve spojení, kteří k ceně placené výrobcům přidali přirážku. Tato přirážka je zohledněna při porovnání vývozní ceny s určenou běžnou hodnotou (viz 42. bod odůvodnění).
3.2.5 Srovnání
(40)
Pokud jde o nerafinovanou kyselinu šťavelovou, byla vývozní cena na úrovni ceny ze závodu porovnána s běžnou hodnotou stanovenou pro srovnatelnou zemi.
(41)
Vývozní cena rafinované kyseliny šťavelové na úrovni ceny ze závodu byla porovnána s početně určenou běžnou hodnotou (viz 36. bod odůvodnění výše).
(42)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty nebo početně určené běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly. Byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o rozdíly v provizích přijatých obchodníky ve spojení.
(43)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise zjistila, že obchodníky ve spojení, přes něž vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do EU, nelze považovat za interní obchodní oddělení, protože sami rovněž obchodují s kyselinou šťavelovou a s dalšími chemickými výrobky pocházejícími od dodavatelů, kteří s nimi nejsou ve spojení, pro účely vývozu a/nebo pro účely prodeje na domácím trhu. Proto byl učiněn závěr, že funkce těchto obchodníků jsou obdobné jako funkce zástupců pracujících na základě provize. V souladu s uvedenou skutečností byla přirážka k ceně připočítaná obchodníky odečtena s cílem zajistit spravedlivé porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Tato úprava byla vypočtena na základě zisku obchodníka v EU, který není ve spojení, a prodejních, správních a režijních nákladů příslušného čínského obchodníka.
(44)
Byly rovněž provedeny další vhodné úpravy s ohledem na nepřímé daně, dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením a úvěry ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
3.2.6 Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku do Unie účtovanou jednotlivými společnostmi, jak je uvedeno výše.
(46)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Unie, který uvedli spolupracující vyvážející výrobci, se statistikami Eurostatu.
(48)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s ČLR byla nízká, tj. přibližně 46 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v ČLR na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujících vývozců.
(49)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(50)
Podnět podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), výrobce kyseliny šťavelové v Unii představujícího významný podíl celkové výroby v Unii v období šetření. Druhý výrobce v Unii, společnost Clariant, neměl námitky proti zahájení šetření, ale rozhodl se, že nebude spolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na základě výše uvedených skutečností představují tito dva výrobci - Oxaquim S.A. a Clariant - výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, což představuje 100 % výroby v Unii. Nadále budou nazýváni jen „výrobním odvětvím Unie“.
(51)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se obou výrobců, společnosti Oxaquim S.A. a společnosti Clariant, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od žadatele před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na tomto základě byla celková výroba v Unii stanovena v rozmezí 11 000 až 15 000 tun v posuzovaném období.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(52)
Bylo zjištěno, že jeden z výrobců v Unii používá část své produkce kyseliny šťavelové jako meziprodukt pro výrobu šťavelanů (tetra-oxalátu, acetoselly a kalium-hydrogen-oxalátu). Tato kyselina šťavelová byla jednoduše převedena (bez faktury) v rámci jedné společnosti. Toto využití kyseliny šťavelové pro vlastní spotřebu nevstoupilo na volný trh, a nebylo tedy vystaveno přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. Bylo naopak zjištěno, že výrobky určené pro prodej na volném trhu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.
(53)
S cílem zajistit co nejúplnější pohled na situaci v daném výrobním odvětví Unie byly získány a analyzovány údaje pro veškerou činnost týkající se kyseliny šťavelové a následně bylo stanoveno, zda byla produkce určena pro interní použití, nebo pro použití na volném trhu.
(54)
U následujících ekonomických ukazatelů týkajících se daného výrobního odvětví Unie bylo zjištěno, že analýza a vyhodnocení se musí zaměřit na situaci panující na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu, ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.
(55)
U jiných ekonomických ukazatelů však bylo na základě šetření zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány pouze s odkazem na celou činnost. Výroba (pro vlastní spotřebu i pro volný trh), kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se skutečně odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3 Spotřeba v Unii
(56)
Vzhledem k tomu, že kyselina šťavelová je zahrnuta do kódu KN, kam patří i jiné výrobky, nebylo možné stanovit objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Z tohoto důvodu byla spotřeba stanovena na základě údajů o objemu dovozu poskytnutých žadatelem, porovnání s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci z dotčených zemí a celkového objemu prodeje na trhu Unie v daném výrobním odvětví Unie.
(57)
S ohledem na nízký počet dodavatelů a na nutnost chránit důvěrné obchodní informace v souladu s článkem 19 základního nařízení byl vývoj spotřeby v průběhu posuzovaného období uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
124
61
95
(58)
V roce 2008 došlo k výraznému zvýšení celkové spotřeby v Unii o 24 %, zatímco během následujícího roku se spotřeba snížila o 50 % a v období šetření opět vzrostla. Během posuzovaného období spotřeba na trhu EU poklesla celkem o 5 %.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(59)
Komise zkoumala, zda by měl být dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(60)
S ohledem na účinky dovozu pocházejícího z ČLR a Indie šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(61)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie na jedné straně a mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie a obdobným výrobkem na straně druhé, šetření ukázalo, že byly obdobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky se prodávají prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů, a tudíž si konkurují navzájem a konkurují i kyselině šťavelové vyráběné v Unii.
(62)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z ČLR a Indie by měl být posuzován souhrnně.
5.2 Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podíl na trhu
(63)
Šetření ukázalo, že dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a z Indie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR a z Indie
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Zdroj: Informace získané od žadatele a z odpovědí na dotazník
(64)
Objem dovozu z dotčených zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 4 %, zatímco celková spotřeba na trhu EU ve stejném období poklesla o 5 % (viz tabulka 1 výše). Jak je uvedeno v tabulce výše, došlo také k významnému nárůstu podílu na trhu, který v letech 2007 až 2008 činil 25 % a v posuzovaném období 10 %.
5.3 Cena dumpingového dovozu a cenové podbízení
(65)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu z ČLR a z Indie
Dovozní ceny (EUR/MT)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Dovozní ceny se v letech 2007 až 2008 zvýšily o 36 % a v roce 2009 opět poklesly na obdobnou úroveň jako v roce 2007. V období šetření ceny opět stouply téměř o 15 %. Během posuzovaného období vzrostly ceny o 16 %. Je však pozoruhodné, že se dovozní ceny mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížily o 20 %, a to navzdory zvýšení cen hlavních vstupů (zdrojů uhlíku a energie) v tomto období.
(67)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu v Unii, po odečtení slev a rabatů, porovnány s příslušnými váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR a Indie poskytnutými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. po odečtení slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie řádně upravenou o náklady na celní odbavení a náklady vynaložené po dovozu.
(68)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR a Indie prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, které se pohybovalo mezi 16,9 % a 34,6 %. Tato úroveň podbízení v kombinaci s negativním vývojem cen na trhu proto vedla k zásadnímu poklesu cen.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1 Předběžné poznámky
(69)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů vztahujících se ke stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(70)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a velikost dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni výrobního odvětví Unie, přičemž mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice a výrobní náklady) vychází z informací získaných z řádně ověřených dotazníků předložených jediným spolupracujícím výrobcem v Unii.
(71)
S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány převážně pouze z jednoho zdroje, bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Celková výroba
100
101
89
106
Celková výrobní kapacita
100
100
77
77
Celkové využití kapacity
100
101
116
138
(72)
Výše uvedená tabulka obsahuje údaje o výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity výrobního odvětví Unie a za roky 2007 a 2008 i údaje o jednom dalším výrobci v Unii, který výrobu kyseliny šťavelové ukončil v roce 2008.
(73)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, produkce výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 a 2008 poměrně stabilní, avšak v roce 2009 zaznamenala prudký pokles. V průběhu období šetření došlo k nárůstu objemu výroby. Celkově výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 6 %.
(74)
Vzhledem k uzavření výrobního závodu jednoho dalšího výrobce v Unii v roce 2008 došlo v roce 2008 k prudkému poklesu výrobní kapacity výrobního odvětví Unie o 23 %.
(75)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. nárůstu objemu výroby a snížení výrobní kapacity v důsledku uzavření výrobní jednotky třetího výrobce v Unii od roku 2008, vedly k výraznému zvýšení využití kapacity během posuzovaného období o 38 %.
6.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
97
61
86
Podíl na trhu (%)
100
79
99
91
(76)
Objem prodeje v letech 2007 a 2008 zahrnuje i prodej výrobce v Unii, který v roce 2008 zastavil výrobu.
(77)
Zatímco spotřeba v Unii se během sledovaného období snížila o 5 % (viz 58. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 14 %, což se promítlo ve ztrátě podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.
(78)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 14 % mnohem výraznější než pokles spotřeby Unie, který činil 5 %. Proto se během téhož období podíl výrobního odvětví Unie na trhu rovněž výrazně snížil, a to o 9 %.
6.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
119
108
96
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
85
83
111
Mzdy za rok celkem
100
121
110
99
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance
100
119
118
104
(79)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 4 %. Je třeba poznamenat, že výroba kyseliny šťavelové není náročná na pracovní sílu.
(80)
Během posuzovaného období se celková produktivita na jednoho zaměstnance v souvislosti s nárůstem výroby zvýšila o 11 %, zatímco počet zaměstnanců se snížil.
(81)
Mzdy za celé posuzované období poklesly o 1 %. Po počátečním nárůstu mezd o 21 % v letech 2007 až 2008 docházelo až do období šetření k jejich průběžnému snižování.
6.2.4 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu navíc nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3 Údaje týkající se spolupracujícího výrobce v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.1 Obecná poznámka
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejních cen a výrobních nákladů, zásob, ziskovosti, peněžního toku, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál a investice) byla provedena pouze na úrovni žadatele vzhledem k tomu, že od druhého výrobce v EU se nepodařilo získat žádné údaje, jak je popsáno v 70. bodě odůvodnění.
6.3.2 Průměrné jednotkové ceny spolupracujícího výrobce v Unii a výrobní náklady
Tabulka 7
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena
100
143
136
131
Zdroj: odpověď na dotazník
(84)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 31 %.
Tabulka 8
Výrobní náklady
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
100
103
102
98
Zdroj: odpověď na dotazník
(85)
Šetření ukázalo, že průměrné výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jsou již po řadu let relativně stabilní vzhledem k neustálému zkvalitňování výrobního procesu, což bylo možné pouze prostřednictvím značných investic (viz tabulky 9 a 11).
6.3.3 Zásoby
(86)
S ohledem na povahu dotčeného výrobku nejsou vytvářeny žádné zásoby. Dotčený výrobek rychle vysychá a následně se spéká, a výrobci proto vyrábějí zboží pouze pro okamžitou přepravu.
6.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 9
Ziskovost
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost (v EU)
- 100
4
-2
3
Zdroj: odpověď na dotazník
(87)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk žadatele před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen procentním podílem z obratu z tohoto prodeje.
(88)
Po dramatické ztrátě v roce 2007 vygeneroval žadatel v roce 2008 nepříliš vysoký zisk a v roce 2009 opět vykázal ztrátu. V období šetření vygeneroval žadatel nepříliš vysoký zisk v důsledku snížení některých prvků výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 8.
Tabulka 10
Peněžní tok
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok
- 100
3 054
1 994
868
Zdroj: odpověď na dotazník
(89)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho byl peněžní tok v roce 2007 záporný a i přes určité zlepšení v roce 2008 došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření k jeho poklesu, a tudíž k oslabení finanční situace spolupracujícího výrobce v Unii.
Tabulka 11
Investice
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
100
111
185
277
Zdroj: odpověď na dotazník
(90)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že žadatel zvýšil své investice do dotčeného výrobku navzdory jeho nízké rentabilitě. Tyto investice se týkaly zejména zavádění nových výrobních prostředků a procesů za účelem zvýšení efektivity. Ze zvýšení investic vyplývá, že výrobní odvětví se nesetkalo s obtížemi při získávání kapitálu, což je důkazem pokračující životaschopnosti tohoto výrobního odvětví.
(91)
Během posuzovaného období vzrostl objem investic o 177 %.
(92)
Zvýšením investic do zkvalitnění výrobních procesů prokázalo toto kapitálově náročné výrobní odvětví svou schopnost získávat kapitál; tuto schopnost nicméně omezuje klesající odbyt a stále se zvyšující obtíže při vytváření peněžního toku.
Tabulka 12
Návratnost investic
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Návratnost investic
- 100
13
-14
-51
Zdroj: odpověď na dotazník
(93)
Navzdory zvýšení investic nedosáhla návratnost investic dotčeného výrobku očekávaného výnosu. Přestože v roce 2008 došlo k určitému zlepšení, měla návratnost investic v průběhu posuzovaného období i nadále zápornou hodnotu.
(94)
Z tohoto důvodu je růst daného výrobního odvětví omezený a je zřetelně nepřiměřený investicím, které se uskutečnily v posledních letech.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(95)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy vykazují pozitivní trend - objem výroby se zvýšil o 6 %, využití kapacity vzrostlo o 38 % a investice vzrostly o 177 %, což umožnilo společnosti dosáhnout relativního zisku (nevelký zisk v období šetření v porovnání s významnou ztrátou v roce 2007). Jak je uvedeno výše, řada ukazatelů týkajících se hospodářské situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zhoršila.
(96)
Po uzavření výrobního zařízení jednoho výrobce v Unii se objem prodeje snížil o 14 %. Bylo nutno snížit zaměstnanost o 4 % a výrobní kapacita se snížila o 23 %. Zatímco spotřeba se snížila pouze o 5 %, podíl na trhu klesl téměř o 9 %. Z tohoto důvodu byla ziskovost nízká a negativně ovlivnila návratnost investic a peněžní tok, a to zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Úroveň ziskovosti se v dotčeném období zvýšila, ale přesto byla v období šetření i nadále velmi nízká a nedostačuje k udržení výroby ve střednědobém horizontu.
(97)
Navzdory celkovému nárůstu výroby ztratilo výrobní odvětví Unie významnou část podílu na trhu. Dumpingové dovozy z dotčených zemí přitom zároveň zaznamenaly značný nárůst.
(98)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
8.1 Úvod
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly kromě dumpingového dovozu posouzeny i jiné známé činitele, které mohly poškodit výrobní odvětví Unie, s cílem zajistit, aby případná újma způsobená těmito činiteli nebyla přičítána dumpingovému dovozu.
8.2 Účinek dumpingového dovozu
(100)
Spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v posuzovaném období snížila o 5 %, zatímco dumpingový dovoz z dotčených zemí se v tomto období zvýšil o více než 4 %. K nejvyššímu nárůstu objemu dumpingového dovozu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy zvýšení činilo 54 %. Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu se mezi lety 2007 a 2008 zvýšil o 25 %, což korespondovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v uvedeném období o 21 %.
(101)
Zatímco průměrné dovozní ceny se během posuzovaného období zvýšily o 16 %, dovozní ceny byly v období šetření v průměru o 21,9 % nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie a bránilo spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit ceny na ziskovější úroveň.
(102)
Je třeba připomenout, že výrobní odvětví Unie čelilo výraznému poklesu objemu prodeje (- 14 %). Tento pokles prodeje byl však mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl k 9 % ztrátě podílu na trhu. Tržní podíl dotčených zemí ve stejném období vzrostl o 10 %. Z toho vyplývá, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se do značné míry zmenšil ve prospěch dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(103)
Proto se má za to, že setrvalý tlak levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trh Unie neumožnil Unii přizpůsobit prodejní ceny nárůstu cen surovin a energie. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a k setrvale nepříznivé situaci výrobního odvětví Unie v oblasti ziskovosti.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí měl značný negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
8.3 Vliv dalších činitelů
(105)
Dalšími činiteli zkoumanými v rámci příčinných souvislostí byl vývoj poptávky na trhu Unie, ceny surovin, vývozní činnost výrobního odvětví Unie, dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, využití kyseliny šťavelové pro vlastní potřebu výrobního odvětví a vliv hospodářské krize.
8.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(106)
Jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v roce 2008 nejprve zvýšila o 24 %, během následujícího roku se snížila o 39 % a v období šetření opět vzrostla. Celkově se spotřeba na trhu EU během posuzovaného období snížila o 5 %. Během téhož období došlo ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(107)
Přestože šetření odhalilo, že dovoz z dotčených zemí byl ovlivněn také poklesem poptávky na trhu Unie v roce 2009, je pozoruhodné, že v posuzovaném období se vývozcům v dotčených zemích podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku na trh v důsledku dumpingového dovozu.
(108)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především nárůstem objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a cenovým podbízením vývozců v dotčených zemích, a nikoli snižováním spotřeby. Přestože snížení poptávky přispělo ke vzniku újmy, nemohlo narušit příčinnou souvislost mezi vzniklou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
8.3.2 Ceny hlavní suroviny
(109)
Jak ukazuje tabulka 8, zůstaly průměrné výrobní náklady relativně stabilní navzdory prudkému nárůstu nákladů na hlavní surovinu (cukr). Šetření skutečně prokázalo, že výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii nesledovaly stejný trend jako vývoj cen jedné z hlavních surovin pro výrobu kyseliny šťavelové. Prudký nárůst průměrné ceny cukru o 50 % ve sledovaném období byl zmírněn investicemi spolupracujícího výrobce v Unii, které měly vést ke zkvalitnění jeho výrobních procesů. Celkovým čistým efektem tedy byl pokles výrobních nákladů o 12 %. Jednotková prodejní cena se však během posuzovaného období zvýšila o 31 %, jak vyplývá z tabulky 7. Bylo zjištěno, že vývozci v dotčených zemích podléhají stejným hospodářským podmínkám v oblasti vývoje cen surovin vzhledem k tomu, že jednotkové dovozní ceny sledovaly stejný trend jako jednotkové prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii, i když v menším měřítku.
(110)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možné očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. K tomuto vývoji však nedošlo. Spolupracující výrobce v Unii nebyl schopen dosáhnout dostatečných ziskových rozpětí, která jsou u takto kapitálově náročného výrobce nezbytná, a došlo rovněž k poklesu jeho peněžního toku.
(111)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že dumpingový dovoz z dotčených zemí, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, snížil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryly jeho náklady nebo mu umožnily dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti.
(112)
Vzhledem k tomu, že ceny surovin ovlivňovaly i vývozce v dotčených zemích, byl vyvozen předběžný závěr, že zvýšení cen surovin nemohlo mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období utrpělo.
8.3.3 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 13
Objem vývozu a jednotkové ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Vývoz v tunách
100
80
140
152
Průměrná vývozní cena
100
104
103
91
Zdroj: odpověď na dotazník
(113)
Byla zkoumána rovněž vývozní činnost jako jeden ze známých činitelů, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(114)
Z této analýzy vyplynulo, že vývoz stranám, které nejsou ve spojení, ze strany spolupracujícího výrobce v Unii představoval významnou část celkových tržeb (kolem 30 %). Během posuzovaného období se objem vývozu spolupracujícího výrobce v Unii zvýšil o 52 %, zatímco jednotková cena prodeje na vývoz výrazně poklesla na rozdíl od prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii v rámci Unie, která se naopak výrazně zvýšila. Šetření ukázalo, že vývoz hrál důležitou roli při udržování využití kapacity na vysoké úrovni umožňující krytí fixních nákladů a nákladů na investice do strojního zařízení. Přestože byly ceny prodeje na vývoz nižší než ceny na trhu Unie, byly tyto nízké ceny důsledkem konkurence levné kyseliny šťavelové na vývozních trzích, kterou dodávali vývozci z dotčených zemí. Šetření prokázalo, že tento vývoz umožnil spolupracujícímu výrobci v Unii zmírnit újmu na trhu EU, a proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(115)
Vzhledem k neexistenci dovozu z jiných než dotčených zemí neměl tento prvek žádný vliv na trh EU.
8.3.5 Využití pro vlastní potřebu
(116)
Jak je uvedeno v 52.-55. bodě odůvodnění, je využití pro vlastní potřebu omezeno na převody pro vlastní potřebu v rámci jednoho z výrobců v Unii, kde se kyselina šťavelová v rámci společnosti přetváří na šťavelany. Zisky z prodeje šťavelanů jsou značné a tomuto výrobci vlastně umožnily pokračovat v činnosti navzdory ztrátám souvisejícím s prodejem kyseliny šťavelové. Tento prvek proto nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.6 Hospodářská krize
(117)
V roce 2009 se v důsledku hospodářské krize snížila spotřeba kyseliny šťavelové v Unii ve srovnání s rokem 2008 na polovinu, což přispělo k poklesu objemu prodeje (-40 %) a hodnoty (- 45 %) ve výrobním odvětví EU. Snížení cen v tomto období přibližně o 5 % však umožnilo tomuto odvětví získat podíl na trhu (11 %), a tak minimalizovat negativní dopady krize. Odvětví v roce 2009 dosáhlo prakticky téměř nulového zisku.
(118)
Přestože není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, celkově nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
8.4 Závěr o příčinné souvislosti
(119)
Výše uvedená analýza prokázala, že u dotčených zemí došlo v posuzovaném období ke zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl prováděn za dumpingové ceny, které v průběhu období šetření byly výrazně nižší, tj. téměř o 22 %, než ceny dotčeného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(120)
Tohoto zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podílu na trhu bylo dosaženo i přes celkový pokles poptávky na trhu Unie v posuzovaném období. Rostoucí podíl dovozu na trhu se shodoval s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve stejném období. Zároveň byl konstatován negativní vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše.
(121)
Pokles spotřeby na trhu Unie v roce 2009 negativně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Celkově však nelze dopad tohoto faktoru ani ostatních faktorů považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a nepříznivým stavem výrobního odvětví Unie.
(122)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Předběžná poznámka
(123)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(124)
Výrobní odvětví Unie představují dva výrobci s továrnami v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku přímo zaměstnávají 30-50 osob.
(125)
Jeden z těchto dvou výrobců v Unii nevznesl námitky proti zahájení šetření, ale neposkytl žádné další informace a při šetření nespolupracoval.
(126)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, má se za to, že by oživení v odvětví kyseliny šťavelové nestačilo ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, naopak by mohlo docházet k dalšímu zhoršování.
(127)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie upravit ceny kyseliny šťavelové tak, aby odrážely výrobní náklady. Lze očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, který během sledovaného období ztratilo, což bude mít další pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(128)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
9.3 Zájem dovozců
(129)
Vyplněné dotazníky poskytlo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Tři z těchto dovozců dováželi jen malý objem dotčeného výrobku a byli schopni přenést zvýšení ceny na své klienty. Někteří z nich uvedli, že by v případě uložení antidumpingových cel uvažovali o vyloučení tohoto výrobku ze svého sortimentu.
(130)
Čtvrtý dovozce uvedl, že jeho klienti by mohli využít režimu aktivního zušlechťovacího styku pro všechny své konečné výrobky, při jejichž výrobním procesu je užívána kyselina šťavelová a které jsou předmětem zpětného vývozu mimo EU. V souladu s touto skutečností by dopad uložení antidumpingových opatření na tohoto dovozce nebyl významný.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo mít na dovozce významný dopad. Obecně platí, že zisková rozpětí u kyseliny šťavelové pro dovozce jsou značně vysoká a dovozci předpokládají, že budou schopni zvýšení cen přenést na své zákazníky.
9.4 Zájem uživatelů
(132)
V období šetření činil podíl spolupracujících uživatelů 22 % spotřeby kyseliny šťavelové v Unii. Ze šetření vyplynulo, že rozdíl mezi využitím nerafinované a rafinované kyseliny šťavelové je relevantní pro analýzu zájmů EU s ohledem na uživatele. Spolupracující výrobní odvětví Unie vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhý nespolupracující výrobce v EU vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se používá hlavně ve farmaceutickém a potravinářském odvětví a v odvětví extrakce jemných kovových prášků.
(133)
Uživatelé nerafinované kyseliny šťavelové uvedli, že uložení opatření by vedlo ke zvýšení cen ve spolupracujícím výrobním odvětví Unie, které je jediným dodavatelem v rámci EU. Na druhou stranu uživatelé rovněž uvedli, že úplná závislost na dovozu ze zahraničí by nebyla žádoucí.
(134)
Pro uživatele vyrábějící čisticí a bělicí přípravky představuje kyselina šťavelová pouze malou část vstupů a pravděpodobně by pro ně bylo reálné přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na zákazníky nebo změnit složení svých výrobků, u kterých lze místo kyseliny šťavelové použít náhradních výrobků.
(135)
Pro uživatele vyrábějící lešticí přípravky představuje kyselina šťavelová hlavní podíl vstupních nákladů a je pro ně nezastupitelná. Vzhledem ke konkurenci výrobců ze zemí mimo EU není pravděpodobné, že by uživatelé byli schopni přenést zvýšení cen v plném rozsahu na zákazníky. Tito výrobci však vyvážejí 95 % výrobků mimo země EU a mohli by vyžadovat vrácení cel v rámci aktivního zušlechťovacího styku.
(136)
Pro uživatele, kteří používají kyselinu šťavelovou k jiným účelům, jako je například recyklace odpadních kovů, představuje kyselina šťavelová významnou součást celkových výrobních nákladů na konečný výrobek, pro jehož výrobu se kyselina šťavelová používá. Trh konečného výrobku je velmi nestabilní. Kyselina šťavelová je ve výrobním procesu nenahraditelná. Hlavní zpracovatel odpadu v Unii v současné době kupuje veškerou kyselinu šťavelovou od výrobců z Unie. Uložení antidumpingových cel umožní výrobnímu odvětví určovat, do jaké míry a zda vůbec zvýší ceny tak, aby mělo z uložení cla prospěch. Z tohoto důvodu není možno jednoznačně stanovit dopad uložení opatření na tohoto uživatele. Avšak vzhledem k tomu, že tento uživatel v současné době generuje jen nízké zisky z prodeje konečného výrobku, bude mít jakékoli zvýšení ceny negativní dopad v případě, že společnost nebude schopna přenést zvýšení cen na spotřebitele.
(137)
„Rafinovaná“ kyselina šťavelová se mimo jiné používá při výrobě prášku z některých kovů. Kyselina šťavelová představuje značnou část celkových výrobních nákladů. V tomto procesu nelze kyselinu šťavelovou nahradit. Zisky v tomto odvětví však mohou být velmi vysoké. Vzhledem k tomu, že v tomto odvětví jsou běžné roční smlouvy, nebude snadné přenést zvýšení cen na zákazníka v krátkodobém horizontu. Nicméně vzhledem k tomu, že nejnižší navrhovaná celní sazba činí 14,6 % a že je dosahováno vysokých zisků, bylo by možné absorbovat v krátkodobém měřítku jakékoli zvýšení cen.
(138)
Dle tvrzení jednoho uživatele nestačí výroba rafinované kyseliny šťavelové pokrýt poptávku. V tomto ohledu bylo zjištěno, že deficit mezi výrobou a spotřebou rafinované kyseliny šťavelové v Evropské unii činil zhruba 1 000 až 2 000 tun za rok. Vzhledem k tomu, že se většina konečných výrobků, při jejichž výrobním procesu se užívá rafinovaná kyselina šťavelová, vyváží, mohou uživatelé v každém případě působit v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, pokud si to přejí.
9.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie.
10. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(140)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie vyplývající z dumpingového dovozu.
(141)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(142)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítalo s tím, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, činí 8 % z obratu a že toto ziskové rozpětí lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(143)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného 8 % ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(144)
Potřebné zvýšení ceny se pak stanovilo na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii podle typu výrobku, náležitě upravené s ohledem na dovozní náklady a clo, s cenou těchto typů výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu, na trhu Unie během období šetření. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(145)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR a Indie, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(146)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z ČLR a Indie a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobků vyrobených jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(147)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně v názvu subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(148)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se zbytková celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření nezaznamenali žádný vývoz do Evropské unie.
(149)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
%
Rozpětí újmy
%
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Všechny ostatní společnosti
43,6
50,7
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Všechny ostatní společnosti
52,2
66,3
11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(150)
Všichni vyvážející výrobci kyseliny šťavelové v ČLR, kteří se dosud nepřihlásili, neboť se domnívali, že nesplňují kritéria zacházení v tržním hospodářství ani kritéria individuálního zacházení, avšak kteří se domnívají, že by měla být stanovena samostatná celní sazba, jsou vyzýváni, aby se přihlásili Evropské komisi do deseti dnů ode dne následujícího po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(151)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(152)
Zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Prozatímní clo
%
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. října 2011.
REGOLAMENTO (UE) N. 1043/2011 DELLA COMMISSIONE
del 19 ottobre 2011
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di acido ossalico originario dell’India e della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (il regolamento di base), in particolare l’articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Apertura
(1)
Il 26 gennaio 2011 la Commissione europea (la Commissione) ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2) (avviso di apertura), l’apertura di un procedimento antidumping riguardante le importazioni nell’Unione di acido ossalico originario dell’India e della Repubblica popolare cinese (RPC) (i paesi interessati).
(2)
Il procedimento antidumping è stato avviato in seguito a una denuncia presentata il 13 dicembre 2010 dal Consiglio europeo dell’industria chimica (CEFIC) per conto della Oxaquim SA (il denunziante), che rappresenta una quota rilevante, in questo caso superiore al 25 %, della produzione complessiva dell’Unione di acido ossalico. La denuncia conteneva elementi di prova prima facie di pratiche di dumping relative al prodotto citato e del notevole pregiudizio da esse derivante, tali da giustificare l’apertura di un procedimento.
1.2. Parti interessate al procedimento
(3)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del procedimento il denunziante, altri produttori noti dell’Unione, i produttori esportatori e i rappresentanti dei paesi interessati, gli importatori e gli utilizzatori notoriamente interessati, nonché le loro associazioni. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di esprimere il loro punto di vista per iscritto e di chiedere di essere ascoltate entro il termine fissato nell’avviso di apertura. È stata concessa un’audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere motivi particolari per essere sentite.
(4)
Considerato il numero apparentemente elevato di produttori esportatori nei paesi interessati, nell’avviso di apertura era stato previsto un campionamento per la determinazione del dumping e del pregiudizio, in conformità dell’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere se fosse necessario il campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori nei paesi interessati sono stati invitati a contattare la Commissione e a fornire, come richiesto nell’avviso di apertura, informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame svolte nel periodo dal 1o gennaio 2010 al 31 dicembre 2010. Quattro società indiane, di cui una non ha dichiarato alcuna vendita all’Unione, e tre gruppi di società della RPC hanno risposto al questionario per il campionamento. In considerazione del numero limitato di società o di gruppi di società che hanno collaborato, non si è ritenuto necessario procedere al campionamento per l’India o la RPC e tutte le parti sono state informate del fatto che non ci sarebbe stata la selezione di un campione.
(5)
In seguito, un gruppo di società della RPC ha cessato di collaborare all’inchiesta nella fase iniziale. Una società indiana ha inoltre rifiutato alla Commissione l’accesso al suo stabilimento di produzione per una visita di verifica, ed è quindi stata considerata una società che non ha collaborato, conformemente all’articolo 18, paragrafo 1, del regolamento di base, ed è stata informata delle possibili conseguenze.
(6)
Per consentire ai produttori esportatori della RPC di presentare domanda per ottenere il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato (TEM) o il trattamento individuale (TI), la Commissione ha inviato i relativi moduli di richiesta ai produttori esportatori cinesi che hanno collaborato e alle autorità della RPC entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Un gruppo di società della RPC ha richiesto il TEM a norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base o il TI qualora l’inchiesta avesse stabilito che le condizioni per il TEM non fossero soddisfatte, mentre un altro gruppo di società ha richiesto solo il TI.
(7)
Sono stati inviati questionari a tutte le parti notoriamente interessate. Tre società in India, due gruppi di società nella RPC e il denunziante hanno risposto al questionario. L’altro produttore dell’Unione non ha collaborato. Anche tre utilizzatori e otto importatori, dei quali tutti gli utilizzatori e quattro importatori sono stati oggetto di una visita, hanno risposto al questionario.
(8)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell’interesse dell’Unione e ha effettuato verifiche presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell’Unione
-
Oxaquim SA (Spagna)
b)
Utilizzatori
-
OMG Kokkola (Finlandia)
-
P.A.G. Srl (Italia)
-
Il terzo utilizzatore ha chiesto di rimanere anonimo
c)
Importatori
-
Brenntag BV (Paesi Bassi)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polonia)
-
Norkem Limited (Regno Unito)
-
Geratech Marketing (Belgio)
d)
Produttori esportatori indiani
-
Punjab Chemicals e Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Produttori esportatori della RPC
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd e Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (gruppo Shandong Fengyuan Group)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd e Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (gruppo Shanxi Reliance)
1.3. Periodo dell’inchiesta
(9)
L’inchiesta sul dumping e sul pregiudizio riguarda il periodo compreso tra il 1o gennaio 2010 e il 31 dicembre 2010 (periodo dell’inchiesta o PI). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2007 e la fine del periodo dell’inchiesta (periodo in esame).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(10)
Il prodotto in esame è l’acido ossalico, in forma diidratata (numero CUS 0028635-1 e numero CAS 6153-56-6) o anidra (numero CUS 0021238-4 e numero CAS 144-62-7) e in soluzione acquosa o meno, attualmente classificato al codice NC ex 2917 11 00 e originario dell’India e della RPC. Esistono due tipi di acido ossalico: l’acido ossalico non raffinato e l’acido ossalico raffinato. L’acido ossalico raffinato, che è prodotto nella RPC ma non in India, è fabbricato grazie ad un processo di purificazione dell’acido ossalico non raffinato, il cui scopo è rimuovere ferro, cloruri, tracce metalliche ed altre impurità.
(11)
L’acido ossalico presenta una vasta gamma di impieghi, ad esempio è utilizzato come agente riducente e sbiancante, nella sintesi farmaceutica e nella fabbricazione di prodotti chimici.
2.2. Prodotto simile
(12)
L’inchiesta ha inoltre dimostrato che l’acido ossalico prodotto e venduto dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione, quello fabbricato e venduto sul mercato interno dell’India e della RPC e quello importato sul mercato dell’Unione dall’India e dalla RPC presentano essenzialmente le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base e i medesimi impieghi di base.
(13)
Pertanto tali prodotti sono considerati a titolo provvisorio prodotti simili a norma dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. DUMPING
3.1. India
3.1.1. Osservazione preliminare
(14)
Durante la visita di verifica in India una società non ha fornito le informazioni richieste in modo tempestivo né nel formato richiesto. Di conseguenza la Commissione non è stata in grado di verificare le informazioni presentate nelle risposte al questionario antidumping. La società è stata informata per iscritto che rischiava di essere considerata una parte che non ha collaborato e che le conclusioni avrebbero potuto essere tratte dai dati disponibili. Nella sua risposta la società ha invocato l’applicazione di circostanze attenuanti, che non hanno tuttavia portato a una modifica delle conclusioni. L’articolo 18 è quindi stato applicato a tale società e le conclusioni si sono basate sui dati disponibili. Di conseguenza, solo un produttore esportatore in India è stato considerato come società che ha collaborato con la Commissione nella presente inchiesta.
3.1.2. Valore normale
(15)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha dapprima determinato se le vendite del prodotto simile effettuate dal produttore esportatore ad acquirenti indipendenti sul mercato interno fossero rappresentative. Poiché tali vendite costituiscono oltre il 5 % del suo volume di vendite del prodotto in esame nell’Unione, si è concluso che le vendite complessive del prodotto simile erano rappresentative.
(16)
La Commissione ha poi esaminato se le vendite sul mercato interno del produttore esportatore si potessero considerare effettuate nell’ambito di normali operazioni commerciali, a norma dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tal fine si è calcolata, per tutte le vendite del prodotto simile, la proporzione di vendite interne remunerative ad acquirenti indipendenti.
(17)
Nel caso in cui le vendite remunerative ammontano almeno all’80 % delle vendite complessive, il valore normale è calcolato sulla base di tutte le vendite, comprese quelle non remunerative. Al contrario, se le vendite remunerative sono inferiori all’80 % ma superiori al 20 % delle vendite complessive, e se la media ponderata del costo totale è superiore alla media ponderata del prezzo, il valore normale è calcolato unicamente sulla base delle vendite remunerative. Una vendita è considerata remunerativa se il prezzo unitario è uguale o superiore al costo di produzione.
(18)
Dall’analisi delle vendite interne condotta dalla Commissione è emerso che il 41 % di tutte le vendite del prodotto in esame è stato remunerativo e che la media ponderata del costo totale è superiore alla media ponderata del prezzo. Il valore normale è quindi stato calcolato come media ponderata del prezzo delle vendite remunerative.
3.1.3. Prezzo all’esportazione
(19)
Il produttore esportatore in India ha esportato il prodotto in esame vendendolo direttamente ad acquirenti indipendenti nell’Unione. Il prezzo all’esportazione è stato quindi calcolato, in conformità dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, in base ai prezzi realmente pagati o pagabili dagli acquirenti indipendenti per il prodotto in esame esportato nell’Unione.
3.1.4. Confronto
(20)
Il confronto tra valore normale e prezzo all’esportazione è effettuato franco fabbrica. Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, si tiene debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che influiscono sui prezzi e sulla loro comparabilità, secondo quanto prescrive l’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(21)
Sono stati effettuati, ove applicabili, adeguamenti per le differenze relative a spese di trasporto, assicurazione, movimentazione, credito e commissioni.
3.1.5. Margine di dumping
(22)
Conformemente all’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, i margini di dumping per i produttori indiani che hanno collaborato sono calcolati in base a un confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione.
(23)
Sulla base di quanto precede, il margine di dumping provvisorio, espresso in percentuale del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è pari al 22,8 % per Punjab Chemicals e Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
Per calcolare il margine di dumping per l’intero paese applicabile a tutti gli altri produttori esportatori in India, il livello di collaborazione è stato inizialmente stabilito confrontando il volume di esportazioni verso l’Unione indicato dai produttori esportatori che hanno collaborato con le statistiche Eurostat. Data la scarsa collaborazione dell’India (38 %), si ritiene appropriato calcolare il margine di dumping per l’intero paese applicabile a tutti gli altri esportatori in India utilizzando l’operazione maggiormente soggetta a dumping del produttore che ha collaborato.
(25)
Su tale base il livello di dumping per l’intero paese è stato provvisoriamente fissato al 43,6 % del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto.
3.2. Repubblica popolare cinese
3.2.1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato (TEM) e trattamento individuale (TI)
(26)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, per le importazioni originarie della RPC il valore normale è determinato conformemente ai paragrafi da 1 a 6 del predetto articolo per i produttori che risultano soddisfare i criteri di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base. Per comodità di riferimento tali criteri sono riportati di seguito in forma sintetica:
-
le decisioni commerciali delle imprese devono essere prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative interferenze statali, e i costi devono riflettere i valori di mercato,
-
le imprese devono disporre di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente e applicabili in ogni caso, in linea con le norme internazionali in materia di contabilità,
-
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato,
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà devono garantire certezza del diritto e stabilità, e
-
le conversioni valutarie sono effettuate ai tassi di mercato.
(27)
Un gruppo di società nella RPC ha richiesto il TEM inviando i moduli di richiesta del TEM per le tre società che si occupano della produzione e della commercializzazione del prodotto in esame. Le informazioni fornite sono state successivamente verificate dalla Commissione presso i locali delle società in questione.
(28)
Dall’inchiesta per il TEM è risultato che una società non soddisfa i requisiti di cui ai criteri da 1 a 3. In primo luogo non ha dimostrato che i suoi costi riflettevano i valori di mercato; la struttura dei costi risulta infatti modificata a causa di un significativo intervento finanziario dello Stato, ad esempio sotto forma di esenzioni fiscali e di prestiti senza interessi. In secondo luogo l’inchiesta ha messo in evidenza un certo numero di lacune e di errori gravi nella contabilità, la quale non è soggetta a revisione contabile in linea con le norme internazionali in materia di contabilità (IAS). In terzo luogo vi sono distorsioni derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato per quanto concerne i diritti d’uso del suolo. Più precisamente la società ha ottenuto un certificato relativo ai diritti d’uso del suolo senza aver rispettato le disposizioni contrattuali né aver pagato la somma complessiva.
(29)
Un’altra società del gruppo non ha dimostrato di soddisfare il criterio 2 poiché i documenti contabili non erano soggetti a revisione contabile indipendente.
(30)
La Commissione ha comunicato i risultati del TEM al gruppo di società interessate e al denunziante dando loro la possibilità di formulare osservazioni. Le conclusioni sono state inoltre comunicate alle autorità della RPC. Nessuna osservazione è stata sottoposta alla Commissione.
(31)
Tenuto conto di quanto precede, si è concluso che due delle società del gruppo non soddisfano i criteri per beneficiare del TEM. Conformemente alla pratica costante dell’Unione, che consiste nell’esaminare se un gruppo di società collegate soddisfi nel suo insieme le condizioni per il TEM, il TEM è negato all’intero gruppo.
(32)
Come menzionato al considerando 6, entrambi i gruppi di società cinesi che hanno collaborato hanno richiesto il TI. Poiché è stato costatato che i due gruppi soddisfano tutti i criteri di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base, si è deciso in via provvisoria di concedere loro il TI.
3.2.2. Paese di riferimento
(33)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il TEM deve essere stabilito in base ai prezzi sul mercato interno o al valore normale costruito in un paese di riferimento.
(34)
Nell’avviso di apertura, la Commissione aveva espresso la sua intenzione di utilizzare l’India come paese analogo adeguato ai fini della determinazione del valore normale e aveva invitato le parti interessate a formulare le loro osservazioni in merito. Non sono pervenute osservazioni. Il ogni caso la Commissione considera l’India un paese di riferimento appropriato poiché il solo altro paese produttore al di fuori dell’Unione, vale a dire il Giappone, ha un mercato di monopolio chiuso alla concorrenza e produce l’acido ossalico con un metodo unico e non comparabile a quello utilizzato nella RPC. Al contrario, i produttori indiani utilizzano un metodo di produzione comparabile a quello della RPC e sono esposti alla concorrenza sul mercato interno.
3.2.3. Valore normale
(35)
Le società cinesi fabbricano ed esportano nell’Unione due tipi di acido ossalico: l’acido ossalico non raffinato e l’acido ossalico raffinato. L’acido ossalico raffinato, che non è prodotto nel paese di riferimento, è fabbricato grazie ad un processo di purificazione dell’acido ossalico non raffinato, il cui scopo è rimuovere ferro, cloruri, tracce metalliche ed altre impurità. Il costo supplementare legato alla produzione di acido ossalico raffinato è stimato al 12 % rispetto alla produzione di acido ossalico non raffinato. Di conseguenza la Commissione ha ritenuto appropriato stabilire un valore normale per entrambi i tipi di acido ossalico.
(36)
Per quanto riguarda l’acido ossalico non raffinato il valore normale è stato stabilito sulla base del valore normale calcolato per l’India conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base. Il valore normale è stato stabilito, come descritto al considerando 18, solo sulla base delle vendite remunerative. Per quanto riguarda l’acido ossalico raffinato, che non è prodotto nel paese di riferimento, il valore normale è stato stabilito sulla base dei costi di produzione dell’acido ossalico non raffinato nel paese di riferimento, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base. I costi di produzione sono maggiorati del 12 % per tenere conto dei costi di produzione aggiuntivi (cfr. il considerando 35) e sono stati adeguati in base ai costi di vendita, generali e amministrativi, e del profitto.
(37)
Gli importi corrispondenti ai costi di vendita, generali e amministrativi e del profitto sono stati stabiliti, per analogia con l’articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base, aggiungendo i costi di vendita, generali e amministrativi e del profitto legati alle vendite sul mercato interno di acido ossalico non raffinato effettuate dal produttore esportatore che ha collaborato nel paese di riferimento.
3.2.4. Prezzo all’esportazione
(38)
Poiché il TI è stato concesso ad entrambi i gruppi, il prezzo all’esportazione è stato calcolato sulla base dei prezzi pagati o pagabili dal primo acquirente indipendente nell’Unione, conformemente all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
(39)
I due produttori esportatori nella RPC hanno esportato acido ossalico nell’Unione attraverso operatori commerciali collegati, che hanno aggiunto un margine di profitto al prezzo pagato ai produttori. Tale margine risulta dal confronto del prezzo all’esportazione con il valore normale stabilito (cfr. il considerando 42).
3.2.5. Confronto
(40)
Per quanto riguarda l’acido ossalico non raffinato, il prezzo all’esportazione al livello franco fabbrica è stato confrontato con il valore normale stabilito per il paese di riferimento.
(41)
Il prezzo all’esportazione dell’acido ossalico raffinato al livello franco fabbrica è stato confrontato con il valore normale costruito (cfr. il considerando 36).
(42)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale o il valore normale costruito e il prezzo all’esportazione si è tenuto conto degli adeguamenti, come previsto dall’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. In particolare è stato effettuato un adeguamento in applicazione dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera i), a titolo delle commissioni percepite dagli operatori commerciali collegati.
(43)
A tale riguardo è necessario notare che la Commissione ha constatato che gli operatori commerciali collegati attraverso i quali i produttori esportatori della RPC esportano l’acido ossalico nell’UE non possono essere considerati come facenti parte di un dipartimento interno di vendite, poiché si occupano anche di scambi commerciali di acido ossalico e altri prodotti chimici provenienti da fornitori indipendenti e destinati all’esportazione e/o alla vendita sul mercato interno. Per tali ragioni le funzioni di tali operatori commerciali sono state considerate analoghe a quelle di un agente che opera sulla base di commissioni. Di conseguenza, il margine applicato da tali operatori è stato eliminato al fine di garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione. L’adeguamento è stato calcolato sulla base del profitto conseguito da un operatore commerciale indipendente dell’UE e dei costi di vendita, generali e amministrativi del rispettivo operatore commerciale cinese.
(44)
Sono stati effettuati altri adeguamenti, ove necessario, per le imposte indirette, i costi di trasporto, assicurazione e movimentazione, i costi accessori, i costi di imballaggio e i costi di credito ogniqualvolta sono risultati ragionevoli, precisi e giustificati da elementi di prova verificati.
3.2.6. Margini di dumping
(45)
In conformità dell’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, i margini di dumping sono stati calcolati in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali di ogni tipo di prodotto e la media ponderata dei prezzi praticati da ogni società per le esportazioni verso l’Unione del prodotto in esame, come indicato sopra.
(46)
Sulla base di quanto precede, i margini di dumping provvisori, espressi in percentuale del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping provvisorio
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd e Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Per calcolare il margine di dumping per l’intero paese applicabile a tutti gli altri produttori esportatori nella RPC, il livello di collaborazione è stato stabilito confrontando il volume di esportazioni verso l’Unione indicato dai produttori esportatori che hanno collaborato con le statistiche Eurostat.
(48)
Data la scarsa collaborazione della RPC (circa 46 %), si ritiene appropriato calcolare il margine di dumping per l’intero paese applicabile a tutti gli altri esportatori nella RPC utilizzando l’operazione maggiormente soggetta a dumping degli esportatori che hanno collaborato.
(49)
Su tale base il livello di dumping per l’intero paese è stato provvisoriamente fissato al 52,2 % del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto.
4. PREGIUDIZIO
4.1. Produzione dell’Unione e industria dell’Unione
(50)
La denuncia è stata presentata dal Consiglio europeo dell’industria chimica (CEFIC) per conto dell’Oxaquim SA (il denunziante), società produttrice di acido ossalico nell’Unione, che rappresenta una quota rilevante della produzione complessiva dell’Unione durante il PI. Un secondo produttore dell’Unione, Clariant, non ha avanzato obiezioni in merito all’apertura dell’inchiesta ma ha deciso di non collaborare. Attualmente non esistono altri produttori del prodotto in esame nell’Unione. Sulla base di quanto detto, i due produttori Oxaquim SA e Clariant che rappresentano la produzione totale dell’Unione costituiscono l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base. Essi sono denominati di seguito «industria dell’Unione».
(51)
Al fine di stabilire la produzione totale dell’Unione sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti i due produttori Oxaquim SA e Clariant, comprese quelle fornite nella denuncia e i dati raccolti presso il denunziante prima e dopo l’apertura dell’inchiesta. Secondo le stime, durante il periodo in esame la produzione totale dell’Unione è quindi compresa tra le 11 000 e le 15 000 tonnellate.
4.2. Determinazione del mercato dell’Unione in questione
(52)
È emerso che uno dei produttori dell’Unione utilizzava una parte della sua produzione di acido ossalico come materiale intermediario per la produzione di ossalati (tetra ossalato, acetosella e biossalati di potassio). L’acido ossalico veniva semplicemente trasferito, senza fattura, all’interno della stessa società. Tale uso vincolato dell’acido ossalico ha fatto sì che quest’ultimo non fosse immesso sul mercato libero e non fosse esposto alla concorrenza diretta delle importazioni del prodotto in esame. Al contrario, la produzione destinata alla vendita sul mercato libero si è rivelata in concorrenza diretta con le importazioni del prodotto in esame.
(53)
Per poter fornire un quadro il più possibile completo della situazione dell’industria dell’Unione, la Commissione ha ottenuto e analizzato i dati relativi all’intera gamma delle attività inerenti all’acido ossalico e ha stabilito se la produzione fosse destinata a un uso vincolato o al mercato libero.
(54)
Per quanto riguarda gli indicatori relativi all’industria dell’Unione, quali volume delle vendite e prezzi di vendita sul mercato dell’Unione, quota di mercato, crescita, volume delle esportazioni, prezzi, redditività, utile sul capitale investito e flusso di cassa, è emerso che ai fini dell’analisi e della valutazione era necessario concentrarsi sulla situazione prevalente sul mercato libero.
(55)
Quanto invece agli altri indicatori economici, si è accertato nel corso dell’inchiesta che essi potevano essere ragionevolmente esaminati solo facendo riferimento all’attività complessiva dell’industria comunitaria. In effetti, la produzione (destinata all’uso vincolato o al mercato libero), la capacità, l’utilizzo degli impianti, gli investimenti, le scorte, l’occupazione, la produttività, i salari e la capacità di ottenere capitali dipendono dall’intera gamma delle attività, sia se la produzione è destinata all’uso vincolato, sia se viene venduta sul mercato libero.
4.3. Consumo dell’Unione
(56)
Dato che l’acido ossalico è classificato a un codice NC che include altri prodotti, non è stato possibile stabilire il volume delle importazioni sulla base dei dati Eurostat. Di conseguenza, il consumo è stato determinato sulla base dei dati relativi al volume delle importazioni forniti dal denunziante, confrontati con le informazioni verificate comunicate dai produttori esportatori dei paesi interessati, e sulla base del volume totale delle vendite sul mercato dell’Unione e dell’industria dell’Unione.
(57)
Visti il numero limitato di fornitori e la necessità di tutelare i dati aziendali riservati, a norma dell’articolo 19 del regolamento di base, l’andamento del consumo durante il periodo in esame è indicizzato.
Tabella 1
Consumo dell’Unione
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Consumo totale
100
124
61
95
(58)
Nel 2008 il consumo totale dell’Unione ha registrato un forte aumento pari al 24 %, per poi diminuire del 50 % l’anno seguente ed aumentare nuovamente durante il PI. In generale il consumo sul mercato dell’UE è calato del 5 % durante il periodo in esame.
5. IMPORTAZIONI DAI PAESI INTERESSATI
5.1. Valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni in esame
(59)
La Commissione ha esaminato se le importazioni di acido ossalico originario della PRC e dell’India dovessero essere valutate cumulativamente, in conformità dell’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base.
(60)
Per quanto riguarda le importazioni originarie della RPC e dell’India, l’inchiesta ha evidenziato margini di dumping superiori alla soglia minima definita all’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base, e un volume di importazioni oggetto di dumping provenienti da ciascuno di questi due paesi non trascurabile nell’accezione di cui all’articolo 5, paragrafo 7, del regolamento di base.
(61)
Per quanto riguarda le condizioni di concorrenza tra le importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC e dall’India, da una parte, e tra le importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC e dall’India e il prodotto simile, dall’altra, l’inchiesta ha mostrato che erano simili. Più precisamente, i prodotti importati sono venduti attraverso gli stessi canali di vendita e a simili categorie di acquirenti e sono quindi in concorrenza tra loro e con l’acido ossalico prodotto nell’Unione.
(62)
Stante quanto precede, la Commissione conclude in via provvisoria che sono soddisfatti tutti i criteri di cui all’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base, e che pertanto le importazioni dalla RPC e dall’India debbano essere esaminate cumulativamente.
5.2. Volume e quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati
(63)
L’inchiesta ha evidenziato che le importazioni di acido ossalico proveniente dalla RPC e dall’India hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 2
Importazioni provenienti dalla RPC e dall’India
Volumi delle importazioni (T)
2007
2008
2009
PI
RPC e India
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indice 2007 = 100)
100
154
62
104
Quota di mercato
(Indice 2007 = 100)
100
125
101
110
Fonte: Informazioni comunicate dal denunziante e contenute nelle risposte al questionario.
(64)
Il volume delle importazioni provenienti dai paesi interessati ha registrato un aumento pari al 4 % durante il periodo in esame, mentre il consumo totale sul mercato dell’UE ha subito un calo pari al 5 % nello stesso periodo (cfr. la tabella 1). Come mostra la tabella precedente, si è verificato anche un aumento significativo della quota di mercato, pari al 25 % tra il 2007 e il 2008 e pari al 10 % nel periodo in esame.
5.3. Prezzo delle importazioni oggetto di dumping e sottoquotazione del prezzo (price undercutting)
(65)
I prezzi medi delle importazioni dai paesi interessati hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 3
Prezzo delle importazioni provenienti dalla RPC e dall’India
Prezzi delle importazioni (EUR/T)
2007
2008
2009
PI
RPC e India
470
641
474
545
(Indice 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
I prezzi delle importazioni hanno registrato un aumento pari al 36 % tra il 2007 e il 2008, per poi tornare nel 2009 a livelli simili a quelli del 2007. I prezzi sono nuovamente aumentati di quasi 15 punti percentuali nel PI e del 16 % durante il periodo in esame. È tuttavia necessario notare che i prezzi delle importazioni hanno registrato un calo pari al 20 % tra il 2008 e il PI, nonostante l’aumento dei prezzi dei principali fattori di produzione (fonti di carbonio ed energia) in tale periodo.
(67)
Per analizzare la sottoquotazione dei prezzi, la media ponderata dei prezzi di vendita praticati sul mercato dell’Unione dall’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti, adeguati a livello franco fabbrica, vale a dire escludendo i costi del trasporto nell’Unione e al netto di sconti e riduzioni, è stata confrontata con la media ponderata dei prezzi corrispondenti degli esportatori della RPC e dell’India che hanno collaborato, praticati sul mercato dell’Unione al primo acquirente indipendente, vale a dire al netto di sconti e adeguati ove necessario al prezzo cif frontiera dell’Unione e per tenere conto delle spese di sdoganamento e dei costi sostenuti dopo l’importazione.
(68)
Dal confronto è emerso che durante il PI il prezzo di vendita sul mercato UE del prodotto in esame originario della RPC e dell’India ed oggetto di dumping era dal 16,9 % al 34,6 % inferiore a quello dell’industria dell’Unione. Questo livello di sottoquotazione si è accompagnato a un’evoluzione negativa dei prezzi sul mercato che ha causato una notevole depressione dei prezzi.
6. SITUAZIONE ECONOMICA DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
6.1. Osservazioni preliminari
(69)
A norma dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l’esame dell’incidenza delle importazioni oggetto di dumping sull’industria dell’Unione ha comportato anche una valutazione di tutti i fattori e gli indicatori economici relativi alla situazione di tale industria dal 2007 alla fine del PI.
(70)
Gli indicatori macroeconomici (produzione, capacità, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, occupazione, produttività, salari ed entità dei margini di dumping) sono stati valutati a livello dell’industria dell’Unione, mentre gli indicatori microeconomici (scorte, prezzi di vendita, redditività, flusso di cassa, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali e investimenti, costi di produzione) sono stati stabiliti in base alle informazioni, debitamente verificate, fornite nelle risposte al questionario dall’unico produttore dell’Unione che ha collaborato.
(71)
Considerando che i dati per l’analisi del pregiudizio provengono essenzialmente da un’unica fonte, è stato necessario indicizzare i dati relativi all’industria dell’Unione al fine di garantirne la riservatezza a norma dell’articolo 19 del regolamento di base.
6.2. Dati relativi all’industria dell’Unione (indicatori macroeconomici)
6.2.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
Tabella 4
Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti totali dell’Unione
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Produzione totale
100
101
89
106
Capacità produttiva totale
100
100
77
77
Utilizzo degli impianti totale
100
101
116
138
(72)
La tabella precedente include i dati relativi alla produzione, alla capacità produttiva e all’utilizzo degli impianti dell’industria dell’Unione nonché, per il 2007 e il 2008, i dati di un altro produttore dell’Unione che ha cessato di produrre acido ossalico nel 2008.
(73)
Come mostra la tabella, la produzione dell’industria dell’Unione si è mantenuta relativamente stabile nel 2007 e nel 2008, prima di calare rapidamente nel 2009. La produzione è aumentata durante il PI. Globalmente, durante il periodo in esame la produzione è aumentata del 6 %.
(74)
A causa della chiusura dello stabilimento di produzione di un altro produttore dell’Unione nel 2008, la capacità produttiva dell’industria dell’Unione ha subito una rapida diminuzione, pari al 23 %, nello stesso anno.
(75)
La combinazione di questi due fattori, cioè l’aumento del volume della produzione e la diminuzione della capacità produttiva, causati della chiusura di un’unità produttiva del terzo produttore dell’Unione dal 2008, ha comportato un notevole aumento nell’utilizzo degli impianti, pari al 38 %, nel periodo in esame.
6.2.2. Volumi delle vendite e quota di mercato
Tabella 5
Volumi delle vendite e quota di mercato
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Vendite totali
100
97
61
86
Quota di mercato (%)
100
79
99
91
(76)
I volumi delle vendite per il 2007 e il 2008 comprendono le vendite del produttore dell’Unione che ha cessato la propria produzione nel 2008.
(77)
Mentre il consumo dell’Unione è diminuito del 5 % durante il periodo in esame, (cfr. il considerando 58), il volume delle vendite del prodotto in esame effettuate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione ad acquirenti indipendenti è diminuito del 14 % nel corso dello stesso periodo, causando una perdita di quota di mercato pari al 9 %.
(78)
Esaminando l’evoluzione del periodo considerato, si nota che il calo del 14 % del volume delle vendite dell’industria dell’Unione era molto più pronunciato della riduzione del 5 % del consumo dell’Unione. Di conseguenza, anche la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita notevolmente, di 9 punti percentuali, durante lo stesso periodo.
6.2.3. Occupazione, produttività e salari
Tabella 6
Occupazione, produttività e salari
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Numero totale di dipendenti
100
119
108
96
Produttività totale (unità/dipendente)
100
85
83
111
Salari annui totali
100
121
110
99
Costo medio del lavoro per addetto
100
119
118
104
(79)
Il numero dei dipendenti è diminuito del 4 % nel corso del periodo in esame. Si noti che la produzione di acido ossalico non è un’attività a elevata intensità di manodopera.
(80)
Durante il periodo in esame, la produttività totale per dipendente è aumentata dell’11 %, aumentando la produzione, mentre si registra un calo del numero dei dipendenti.
(81)
La diminuzione dei salari durante tutto il periodo in esame è stata dell’1 %. Dopo un aumento iniziale dei salari pari al 21 % tra il 2007 e il 2008, si è registrata una continua diminuzione fino al PI.
6.2.4. Entità del margine di dumping effettivo
(82)
I margini di dumping sono indicati nella sezione precedente dedicata al dumping. Tutti i margini stabiliti risultano notevolmente superiori alla soglia minima. Inoltre, dati i volumi e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping, l’incidenza dei margini effettivi di dumping non può essere considerata trascurabile.
6.3. Dati relativi al produttore dell’Unione che ha collaborato (indicatori microeconomici)
6.3.1. Osservazione generale
(83)
Gli indicatori microeconomici (prezzi di vendita e costi di produzione, scorte, redditività, flusso di cassa, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali e investimenti) sono stati analizzati solo a livello del denunziante, poiché non sono pervenute informazioni dall’altro produttore dell’UE, come descritto al considerando 70.
6.3.2. Prezzi medi unitari del produttore dell’Unione che ha collaborato e costi di produzione
Tabella 7
Prezzi di vendita
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Prezzo unitario medio di vendita
100
143
136
131
Fonte: Risposte al questionario.
(84)
I prezzi di vendita medi franco fabbrica dell’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione sono aumentati del 31 % nel periodo in esame.
Tabella 8
Costi di produzione
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
CdP medio/tonnellata
100
103
102
98
Fonte: Risposte al questionario.
(85)
Dall’inchiesta è emerso che il costo di produzione medio del produttore dell’Unione che ha collaborato si era mantenuto relativamente stabile negli anni, grazie ad un costante miglioramento del processo produttivo reso possibile solo mediante cospicui investimenti (cfr. le tabelle 9 e 11).
6.3.3. Scorte
(86)
Data la natura del prodotto in esame, non esistono scorte. Il prodotto in esame secca rapidamente e si indurisce, pertanto viene fabbricato soltanto il prodotto per la spedizione immediata.
6.3.4. Redditività, flussi di cassa, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali e investimenti
Tabella 9
Redditività
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PI
Redditività (nell’UE)
- 100
4
-2
3
Fonte: Risposte al questionario.
(87)
La redditività per il prodotto simile è stata determinata calcolando l’utile netto prima delle imposte delle vendite del prodotto simile effettuate dal denunziante, in percentuale del fatturato generato da tali vendite.
(88)
Dopo aver registrato ingenti perdite nel 2007, il denunziante ha realizzato un piccolo margine di profitto nel 2008 per poi tornare in perdita nel 2009. Il denunziante ha conseguito un piccolo margine di profitto durante il PI grazie alla diminuzione di alcuni elementi del CdP, come indicato nella tabella 8.
Tabella 10
Flusso di cassa
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PI
Flusso di cassa
- 100
3 054
1 994
868
Fonte: Risposte al questionario.
(89)
L’andamento del flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell’industria di autofinanziare le proprie attività, riflette in larga misura l’evoluzione della redditività. Di conseguenza, il flusso di cassa è stato negativo nel 2007 e nonostante alcuni miglioramenti nel 2008 è diminuito tra il 2008 e il PI, provocando un indebolimento della situazione finanziaria del produttore dell’Unione che ha collaborato.
Tabella 11
Investimenti
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Investimenti totali
100
111
185
277
Fonte: Risposte al questionario.
(90)
La tabella precedente indica che il denunziante ha aumentato i propri investimenti relativi al prodotto in esame anche in momenti di scarsa redditività. Gli investimenti hanno riguardato principalmente l’introduzione di nuovi strumenti e processi di produzione volti ad incrementare l’efficienza. L’aumento degli investimenti mostra che l’industria non ha avuto difficoltà a reperire capitali, il che testimonia la continua solvibilità dell’industria.
(91)
Gli investimenti sono aumentati del 177 % nel periodo in esame.
(92)
Aumentando i propri investimenti per migliorare i processi produttivi, l’industria, che è ad alta intensità di capitale, ha dimostrato di essere ancora in grado di reperire capitali; tale capacità è stata tuttavia ostacolata dalle vendite in calo e dalle crescenti difficoltà a generare flussi di cassa.
Tabella 12
Utile sul capitale investito
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PI
Utile sul capitale investito
- 100
13
-14
-51
Fonte: Risposte al questionario.
(93)
Nonostante l’aumento degli investimenti, l’utile sul capitale investito per il prodotto in esame non ha raggiunto i livelli sperati. Nonostante alcuni miglioramenti nel 2008, l’utile sul capitale investito si è mantenuto negativo durante il periodo in esame.
(94)
La crescita dell’industria risulta pertanto limitata e chiaramente sproporzionata rispetto agli investimenti realizzati negli ultimi anni.
7. CONCLUSIONI RELATIVE AL PREGIUDIZIO
(95)
Dall’inchiesta è emerso che alcuni indicatori di pregiudizio mostrano un andamento positivo, ad esempio il volume della produzione è aumentato del 6 %, l’utilizzo degli impianti del 38 %, gli investimenti del 177 %, consentendo alla società di conseguire un profitto relativo (da una notevole perdita nel 2007 a un esiguo profitto durante il PI). Tuttavia, come illustrato sopra, numerosi indicatori relativi alla situazione economica dell’industria dell’Unione hanno registrato un peggioramento significativo durante il periodo in esame.
(96)
In seguito alla chiusura dello stabilimento di produzione di un produttore dell’Unione, il volume delle vendite è calato del 14 %. L’occupazione ha dovuto subire un taglio pari al 4 % e la capacità di produzione è calata del 23 %. Mentre il consumo si è ridotto soltanto del 5 %, la quota di mercato ha subito una riduzione quasi pari al 9 %. Di conseguenza la redditività è stata scarsa, con ripercussioni negative sull’utile sul capitale investito e sui flussi di cassa, in particolare tra il 2008 e il PI. Il livello di redditività è migliorato durante il periodo in esame, ma si è mantenuto scarso durante il PI ed è insufficiente a mantenere la produzione nel medio termine.
(97)
Nonostante l’aumento della produzione totale, l’industria dell’Unione ha subito notevoli perdite della quota di mercato. Nel corso dello stesso periodo le importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati hanno registrato un forte aumento.
(98)
Alla luce di quanto sopra esposto si conclude in via provvisoria che l’industria dell’Unione ha subito un pregiudizio notevole durante il PI ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
8. NESSO DI CAUSALITÀ
8.1. Introduzione
(99)
Conformemente all’articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se il notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione fosse dovuto alle importazioni oggetto di dumping originarie dei paesi interessati. Sono stati esaminati anche quei fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che potrebbero aver arrecato pregiudizio all’industria dell’Unione, per evitare che l’eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori fosse attribuito alle suddette importazioni oggetto di dumping.
8.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(100)
Il consumo dell’Unione di acido ossalico è diminuito del 5 % nel periodo in esame, mentre le importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati hanno registrato un aumento superiore al 4 % nello stesso periodo. L’aumento maggiore è stato registrato tra il 2007 e il 2008, quando le importazioni oggetto di dumping sono aumentate del 54 %. La quota di mercato delle importazioni provenienti dai paesi interessati è aumentata del 25 % tra il 2007 e il 2008, parallelamente a una diminuzione della quota di mercato dell’industria dell’Unione pari al 21 %.
(101)
Nonostante i prezzi medi delle importazioni siano aumentati del 16 % nel periodo in esame, durante il PI i prodotti importati sono stati venduti nell’Unione a un prezzo inferiore, in media, del 21,9 % rispetto ai prezzi di vendita praticati dal produttore dell’Unione che ha collaborato, esercitando una pressione sui prezzi praticati dall’industria dell’Unione e impedendo al produttore dell’Unione che ha collaborato di aumentare i prezzi per portarli a livelli più remunerativi.
(102)
Si ricorda che l’industria dell’Unione ha registrato un calo significativo dei suoi volumi di vendita (- 14 %). Questo calo delle vendite, tuttavia, è stato assai più pronunciato rispetto alla diminuzione della domanda e ha comportato una perdita di quota di mercato del 9 %. Nello stesso periodo, la quota di mercato detenuta dai paesi interessati è aumentata del 10 %. Questo mostra che la quota di mercato dell’industria dell’Unione è passata in larga misura alle importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati.
(103)
Si ritiene quindi che la continua pressione esercitata dalle importazioni oggetto di dumping a basso prezzo provenienti dai paesi interessati sul mercato dell’Unione non abbia consentito all’industria dell’Unione di adeguare i suoi prezzi di vendita ai costi più elevati delle materie prime e dell’energia. Ciò ha comportato la perdita di quota di mercato e una costante situazione di scarsa redditività per l’industria dell’Unione.
(104)
In base a quanto precede, si è concluso provvisoriamente che l’ondata di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dai paesi interessati ha avuto un considerevole impatto negativo sulla situazione economica dell’industria dell’Unione.
8.3. Effetto di altri fattori
(105)
Gli altri fattori che sono stati esaminati per valutare il nesso di causalità sono l’andamento della domanda sul mercato dell’Unione, i prezzi delle materie prime, l’andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione, le importazioni del prodotto in esame da paesi terzi, l’uso vincolato di acido ossalico e la crisi economica.
8.3.1. Evoluzione della domanda sul mercato dell’Unione
(106)
Come indicato nella tabella 1, il consumo dell’Unione di acido ossalico, dopo aver registrato un aumento pari al 24 % nel 2008, è calato del 39 % durante l’anno successivo per aumentare nuovamente durante il PI. In generale il consumo sul mercato dell’UE è calato del 5 % durante il periodo in esame. Nello stesso periodo l’industria dell’Unione ha subito perdite della quota di mercato.
(107)
Nonostante l’inchiesta abbia mostrato che anche le importazioni dai paesi interessati hanno subito le conseguenze del calo della domanda sul mercato dell’Unione nel 2009, va osservato che nel periodo in esame gli esportatori nei paesi interessati sono riusciti ad incrementare il loro volume di vendite e la loro quota di mercato grazie alla pressione esercitata sul mercato, a livello di prezzi, dalle importazioni oggetto di dumping.
(108)
Si è quindi concluso in via provvisoria che il deterioramento della situazione economica dell’industria dell’Unione sia dovuto principalmente all’ondata di importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati e alla sottoquotazione dei prezzi praticata dagli esportatori dei paesi interessati e non al calo del consumo. Anche se la diminuzione della domanda ha contribuito al pregiudizio, essa non è stata tale da annullare il nesso di causalità tra il notevole pregiudizio subito e l’aumento delle importazioni oggetto di dumping.
8.3.2. Prezzi delle principali materie prime
(109)
Come indicato nella tabella 8, il costo medio di produzione si è mantenuto relativamente stabile nonostante un rapido aumento del costo delle principali materie prime (lo zucchero). Dall’inchiesta è emerso infatti che il costo di produzione del produttore dell’Unione che ha collaborato non ha seguito lo stesso andamento dei prezzi di una delle principali materie prime nella fabbricazione di acido ossalico. Il rapido aumento del prezzo medio dello zucchero nel periodo in esame, pari al 50 %, è stato mitigato dagli investimenti effettuati dal produttore dell’Unione che ha collaborato, finalizzati a migliorare il processo produttivo. Nel complesso, l’effetto netto è stato quindi un calo del costo della produzione pari al 12 %. Tuttavia, come emerge dalla tabella 7, nell’arco del periodo in esame il prezzo di vendita unitario è aumentato del 31 %. È emerso che gli esportatori nei paesi interessati erano soggetti alle stesse condizioni economiche per quanto concerne l’evoluzione dei prezzi delle materie prime, poiché i prezzi unitari delle importazioni hanno seguito lo stesso andamento dei prezzi unitari di vendita del produttore dell’Unione che ha collaborato, sebbene a livelli inferiori.
(110)
In assenza di pratiche di dumping arrecanti pregiudizio, i prezzi si sarebbero adeguati regolarmente per riflettere l’evoluzione delle varie componenti del costo di produzione. Ciò non si è tuttavia verificato. Il produttore dell’Unione che ha collaborato non è stato in grado di conseguire i solidi margini di profitto necessari per questa industria ad alta intensità di capitale e ha visto ridursi anche i flussi di cassa.
(111)
Si conclude pertanto in via provvisoria che le importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati, a prezzi inferiori a quelli del produttore dell’Unione che ha collaborato, hanno abbassato i prezzi praticati sul mercato dell’Unione e impedito al produttore dell’Unione che ha collaborato di aumentare i prezzi di vendita in maniera tale da coprire i costi o da conseguire un margine ragionevole di redditività.
(112)
Poiché i prezzi delle materie prime incidevano anche sugli esportatori dei paesi interessati, è stato concluso in via provvisoria che l’aumento dei prezzi delle materie prime non aveva potuto influire sul notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione durante il periodo in esame.
8.3.3. Andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione
Tabella 13
Volume delle esportazioni e prezzi unitari
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Esportazioni (T)
100
80
140
152
Prezzo medio di esportazione
100
104
103
91
Fonte: Risposte al questionario.
(113)
Anche l’andamento delle esportazioni è stato esaminato come uno dei fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che nello stesso periodo avrebbero potuto arrecare un pregiudizio all’industria dell’Unione, in modo da non attribuire alle importazioni oggetto di dumping l’eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori.
(114)
Dall’analisi è emerso che le vendite all’esportazione a parti indipendenti effettuate dal produttore dell’Unione che ha collaborato hanno rappresentato una parte importante delle vendite complessive di quest’ultimo (30 % circa). Durante il periodo in esame, i volumi delle esportazioni effettuate dal produttore dell’Unione che ha collaborato sono aumentati del 52 %, mentre il prezzo unitario delle vendite all’esportazione è diminuito considerevolmente, al contrario del prezzo di vendita del produttore dell’Unione che ha collaborato all’interno dell’Unione che ha registrato un aumento significativo. Dall’inchiesta è emerso che le esportazioni hanno ricoperto un ruolo importante nel mantenere elevato l’utilizzo degli impianti al fine di coprire i costi fissi e i costi degli investimenti nei macchinari. Sebbene le vendite all’esportazione siano avvenute a prezzi inferiori rispetto a quelli praticati sul mercato dell’Unione, tali prezzi sono il risultato della concorrenza con i bassi prezzi dell’acido ossalico sui mercati di esportazione praticati dagli esportatori dei paesi interessati. L’inchiesta ha mostrato che tali esportazioni hanno consentito al produttore dell’Unione che ha collaborato di mitigare il pregiudizio subito sul mercato dell’UE e che non sono tali da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
8.3.4. Importazioni da altri paesi terzi
(115)
In assenza di importazioni provenienti da altri paesi terzi oltre ai paesi interessati, tale elemento non ha effetti sul mercato dell’UE.
8.3.5. Uso vincolato del prodotto
(116)
Come indicato nei considerando da 52 a 55, l’uso vincolato è limitato al trasferimento vincolato relativo a uno dei produttori dell’Unione, il quale trasforma l’acido ossalico in ossalati all’interno della società. I profitti realizzati dalla vendita degli ossalati sono considerevoli e hanno effettivamente permesso al produttore di continuare la propria attività nonostante le perdite relative all’acido ossalico. Questo elemento non ha quindi contribuito al notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
8.3.6. Crisi economica
(117)
Nel 2009 il consumo di acido ossalico nell’Unione si è dimezzato rispetto al 2008 a causa della crisi economica, causando una diminuzione delle vendite per l’industria dell’Unione in termini di volume (- 40 %) e di valore (- 45 %) La riduzione dei prezzi, pari a circa il 5 %, praticata in questo periodo dall’industria, ha tuttavia consentito a quest’ultima di aumentare la quota di mercato (11 %) e ridurre al minimo gli effetti negativi della crisi. Nel 2009 l’industria era infatti vicina al punto di pareggio.
(118)
Sebbene la crisi economica del 2008-2009 potrebbe aver contribuito allo scarso rendimento dell’industria dell’Unione, nell’insieme non si può ritenere un elemento tale da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati e il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
8.4. Conclusioni relative al nesso di causalità
(119)
L’analisi che precede ha dimostrato che le vendite dei paesi interessati sono aumentate in volume e in quota di mercato nel corso del periodo in esame. È stato inoltre constatato che queste importazioni sono state effettuate a prezzi di dumping che durante il PI erano notevolmente inferiori (di circa il 22 %) a quelli praticati dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione per il prodotto in esame.
(120)
Questo aumento del volume e della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dai paesi interessati è avvenuto nonostante il calo generale della domanda sul mercato dell’Unione durante il periodo in esame. L’aumento della quota di mercato delle importazioni è coinciso con l’evoluzione negativa della quota di mercato dell’industria dell’Unione nel corso dello stesso periodo. Parallelamente, come indicato sopra, si è osservato un andamento negativo dei principali indicatori della situazione economica e finanziaria dell’industria dell’Unione.
(121)
Il calo dei consumi sul mercato dell’Unione nel 2009 ha avuto ripercussioni negative sui risultati conseguiti dall’industria dell’Unione. Nell’insieme non si può tuttavia ritenere detti elementi tali da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping e il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(122)
In base all’analisi di cui sopra, che ha chiaramente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell’industria dell’Unione dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, si è concluso provvisoriamente che le importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati hanno causato un notevole pregiudizio all’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
9. INTERESSE DELL’UNIONE
9.1. Osservazione preliminare
(123)
In conformità all’articolo 21 del regolamento di base, è stato valutato se, nonostante le conclusioni provvisorie relative al dumping pregiudizievole, esistano ragioni valide per concludere che l’adozione di misure antidumping provvisorie non è nell’interesse dell’Unione in questo specifico caso. L’analisi dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione di tutti i vari interessi in gioco, quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori del prodotto in esame.
9.2. Interesse dell’industria dell’Unione
(124)
L’industria dell’Unione è costituita da due produttori con stabilimenti in diversi Stati membri dell’Unione e impiega direttamente 30-50 dipendenti nel settore della produzione e della vendita del prodotto simile.
(125)
Uno dei due produttori dell’Unione non si è opposto all’apertura dell’inchiesta, ma non ha fornito ulteriori informazioni e non ha collaborato all’inchiesta.
(126)
L’industria dell’Unione ha subito un notevole pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping originarie dai paesi interessati. Si ricorda che la maggioranza degli indicatori di pregiudizio pertinenti ha registrato un andamento negativo durante il periodo in esame. In particolare, gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione, quali la redditività, il flusso di cassa e l’utile sul capitale investito sono stati fortemente colpiti. Si ritiene che senza l’adozione di misure la ripresa del settore dell’acido ossalico non sarà sufficiente a consentire la ripresa della situazione finanziaria dell’industria dell’Unione e potrebbe portare all’ulteriore deterioramento di quest’ultima.
(127)
Si prevede che l’istituzione di misure ristabilisca condizioni commerciali efficaci ed eque sul mercato dell’Unione e permetta all’industria dell’Unione di allineare i prezzi dell’acido ossalico in modo da riflettere il costo di produzione. È probabile che l’istituzione di misure consenta all’industria dell’Unione di riacquistare almeno in parte la quota di mercato persa nel periodo in esame, con un ulteriore impatto positivo sulla situazione economica e sulla redditività.
(128)
Si è quindi concluso che sarebbe nell’interesse dell’industria dell’Unione istituire misure antidumping provvisorie sulle importazioni di acido ossalico provenienti dalla RPC e dall’India.
9.3. Interesse degli importatori
(129)
La Commissione ha ricevuto le risposte ai questionari da otto importatori indipendenti. Tre di essi importavano solo volumi limitati del prodotto in esame e hanno potuto trasferire l’aumento di prezzo ai loro acquirenti. Alcuni di essi hanno dichiarato di considerare la possibilità di non importare più il prodotto in esame qualora dovessero essere istituiti dazi antidumping.
(130)
Il quarto importatore ha affermato che i suoi clienti potrebbero utilizzare il regime di perfezionamento attivo per tutti i loro prodotti finali che prevedono l’impiego di acido ossalico nel processo di produzione e che sono riesportati al di fuori dell’Unione. Di conseguenza, l’istituzione di misure antidumping non avrà effetti significativi su tale importatore.
(131)
Tenuto conto di quanto precede, si conclude in via provvisoria che l’istituzione di misure non dovrebbe avere nell’insieme un impatto significativo sugli importatori. In generale, gli importatori realizzano margini di profitto molto elevati sull’acido ossalico e dovrebbero essere in grado di trasferire gli aumenti dei prezzi sui loro acquirenti.
9.4. Interesse degli utilizzatori
(132)
Gli utilizzatori che hanno collaborato costituiscono il 22 % del consumo di acido ossalico dell’Unione durante il PI. Dall’inchiesta è emerso che la distinzione tra gli impieghi dell’acido ossalico non raffinato e dell’acido ossalico raffinato è pertinente per l’esame dell’interesse dell’Unione dal punto di vista degli utilizzatori. Il produttore dell’Unione che ha collaborato produce acido ossalico non raffinato, mentre l’altro produttore dell’Unione che non ha collaborato produce acido ossalico raffinato impiegato principalmente nei settori farmaceutico, alimentare e dell’estrazione delle polveri metalliche fini.
(133)
Gli utilizzatori di acido ossalico non raffinato hanno dichiarato che l’istituzione di misure porterebbe ad un aumento dei prezzi praticati dal produttore dell’Unione che ha collaborato, che è l’unico fornitore dell’UE. D’altra parte gli utilizzatori hanno indicato che non sarebbe auspicabile dipendere completamente dalle importazioni straniere.
(134)
Per quanto concerne gli utilizzatori che fabbricano prodotti pulenti e sbiancanti, l’acido ossalico rappresenta soltanto una piccola parte delle loro materie prime ed essi potrebbero molto probabilmente trasferire sui loro acquirenti l’aumento di prezzo risultante dai dazi antidumping o modificare la formula dei loro prodotti ove possibile al fine di utilizzare prodotti sostitutivi dell’acido ossalico.
(135)
Per gli utilizzatori che fabbricano prodotti per lucidare, l’acido ossalico costituisce una quota rilevante dei loro costi per le materie prime e non può essere sostituito. È poco probabile che gli utilizzatori riescano a trasferire pienamente l’aumento di prezzo ai loro acquirenti, tenuto conto della concorrenza dei produttori esterni all’UE. Essi esportano tuttavia il 95 % dei loro prodotti al di fuori dell’UE e potrebbero chiedere il rimborso dei dazi nel quadro del regime di perfezionamento attivo.
(136)
Per quanto concerne gli utilizzatori di acido ossalico destinato ad altri impieghi quali il riciclaggio dei metalli di scarto, l’acido ossalico costituisce una parte importante dei costi totali di produzione del prodotto finale. Il mercato del prodotto finale è soggetto a forti oscillazioni. L’acido ossalico non è sostituibile nel processo di produzione. La principale società di riciclaggio degli scarti nell’Unione attualmente acquista tutto l’acido ossalico di cui necessita dai produttori dell’Unione. Se venissero istituiti dazi antidumping, l’industria, al fine di beneficiarne, potrebbe determinare se e in quale misura aumentare i suoi prezzi. È quindi difficile valutare l’incidenza che l’istituzione di misure avrebbe su tale utilizzatore. Tuttavia, se si tiene conto del fatto che tale utilizzatore ottiene attualmente solo uno scarso profitto sulle vendite del prodotto finito, qualsiasi aumento di prezzo avrebbe un impatto negativo se la società non fosse in grado di trasferire tale aumento all’acquirente.
(137)
L’acido ossalico raffinato è utilizzato, tra l’altro, per la produzione della polvere di determinati metalli. L’acido ossalico rappresenta una parte considerevole dei costi totali di produzione. In questo processo l’acido ossalico non può essere sostituito. I profitti in questo settore possono tuttavia essere significativi. Poiché i contratti annuali sono comuni in questo settore, sarà difficile trasferire gli aumenti di prezzo nel breve termine. Tuttavia, tenendo conto del fatto che l’aliquota minore del dazio è pari al 14,6 % e che si realizzano profitti elevati, sarà possibile assorbire tutti gli eventuali aumenti di prezzo nel breve termine.
(138)
Un utilizzatore ha affermato che la produzione di acido ossalico raffinato non è sufficiente a rispondere alla domanda. A tale riguardo si è constatato che nell’Unione la produzione del prodotto raffinato è stata inferiore di circa 1 000-2 000 tonnellate/anno rispetto al consumo. Poiché la maggioranza dei prodotti finali nei cui processi di produzione è impiegato l’acido ossalico è esportata, gli utilizzatori potrebbero operare in ogni caso nel quadro del regime di perfezionamento attivo, qualora lo desiderassero.
9.5. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(139)
Visto quanto precede, si è concluso provvisoriamente che nell’insieme, sulla base delle informazioni disponibili relative all’interesse dell’Unione, non esistono ragioni valide contrarie all’istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni di acido ossalico originario della RPC e dell’India.
10. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
10.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(140)
Viste le conclusioni raggiunte riguardo al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all’interesse dell’Unione, è opportuno istituire misure antidumping provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping continuino ad arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione.
(141)
Allo scopo di stabilire il livello delle misure, si è tenuto conto dei margini di dumping rilevati e dell’importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(142)
Nel calcolo dell’importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole è stato considerato che le misure dovrebbero consentire all’industria dell’Unione di coprire i costi di produzione e di realizzare un profitto al lordo delle imposte pari a quello che una società dello stesso tipo potrebbe ragionevolmente realizzare in questo settore in condizioni di concorrenza normali, cioè in assenza di importazioni oggetto di dumping, sulle vendite del prodotto simile nell’Unione. Un margine di profitto dell’8 % del fatturato è stato perciò considerato come il minimo che l’industria dell’Unione avrebbe potuto ottenere in assenza di un dumping pregiudizievole.
(143)
Su tale base è stato calcolato un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile per l’industria dell’Unione. Esso è stato ottenuto aggiungendo il margine di profitto dell’8 % sopra menzionato ai costi di produzione.
(144)
L’aumento del prezzo necessario è stato quindi determinato confrontando, per tipo di prodotto, il prezzo medio ponderato all’importazione dei produttori esportatori della RPC e dell’India che hanno collaborato, debitamente adeguato in considerazione dei costi di importazione e dei dazi doganali, con il prezzo non pregiudizievole, per tipi di prodotto, applicato dall’industria dell’Unione sul mercato UE durante il PI. Le differenze risultanti da tale confronto sono state quindi espresse in percentuale del valore medio cif all’importazione dei tipi confrontati.
10.2. Misure provvisorie
(145)
In considerazione di quanto precede, si ritiene che, in conformità all’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, debbano essere istituite misure antidumping provvisorie sulle importazioni originarie della RPC e dell’India al livello corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio, secondo la regola del dazio inferiore.
(146)
Le aliquote individuali del dazio antidumping specificate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione constatata durante l’inchiesta per le imprese interessate. Tali aliquote del dazio (a differenza del dazio a livello nazionale, applicabile a tutte le altre imprese) sono quindi applicabili esclusivamente alle importazioni di prodotti originari della RPC e dell’India e fabbricati da queste imprese, cioè dalle persone giuridiche specificamente menzionate. Le importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra impresa non espressamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a tutte le altre imprese.
(147)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali del dazio antidumping (ad esempio, in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o all’istituzione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere inoltrate alla Commissione (3), complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione di eventuali mutamenti nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all’esportazione, collegati ad esempio al cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se opportuno, il regolamento sarà modificato aggiornando l’elenco delle imprese che beneficiano di aliquote del dazio individuali.
(148)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, il livello del dazio residuo dovrà essere applicato non solo ai produttori esportatori che non hanno collaborato, ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l’Unione durante il PI.
(149)
I margini di dumping e di pregiudizio fissati sono i seguenti:
Paese
Società
Margine di dumping
%
Margine di pregiudizio
%
India
Punjab Chemicals e Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Tutte le altre società
43,6
50,7
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd e Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Tutte le altre società
52,2
66,3
11. DISPOSIZIONI FINALI
(150)
Tutti i produttori esportatori di acido ossalico della RPC che non si sono ancora manifestati poiché ritengono di non rispondere ai criteri che permettono di ottenere il TEM o il TI, ma che ritengono che debba essere stabilita un’aliquota del dazio distinta, sono invitati a contattare la Commissione europea entro dieci giorni dalla pubblicazione del presente regolamento nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (4).
(151)
A fini di una sana gestione è necessario fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate entro il termine specificato nell’avviso di apertura possano presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite.
(152)
Le conclusioni relative all’istituzione dei dazi antidumping esposte ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate in vista di stabilire conclusioni definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di acido ossalico, in forma diidratata (numero CUS 0028635-1 e numero CAS 6153-56-6) o anidra (numero CUS 0021238-4 e numero CAS 144-62-7) e in soluzione acquosa o meno, attualmente classificato al codice NC ex 2917 11 00 (codice TARIC 2917110091) e originario della Repubblica popolare cinese e dell’India.
2. L’aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sotto elencate è la seguente:
Paese
Società
Dazio provvisorio
%
Codice addizionale TARIC
India
Punjab Chemicals e Crop Protection Limited
22,8
B230
Tutte le altre società
43,6
B999
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Tutte le altre società
52,2
B999
3. L’immissione in libera pratica nell’Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all’importo del dazio provvisorio.
4. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Fatte salve le disposizioni dell’articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e delle considerazioni in base a cui è stato adottato il presente regolamento, presentare osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
2. A norma dell’articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono presentare osservazioni sull’applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
L’articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 19 ottobre 2011