NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 558/2010
ze dne 24. června 2010
o změně přílohy III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu. Mimo jiné je v něm stanoveno, že provozovatelé potravinářských podniků mohou uvést produkty živočišného původu na trh pouze tehdy, pokud byly připraveny a bylo s nimi manipulováno výhradně v zařízeních, která splňují příslušné požadavky uvedené v příloze III daného nařízení.
(2)
V příloze III oddílu I kapitole VII nařízení (ES) č. 853/2004 se stanoví, že s cílem umožnit výrobu zvláštních produktů může být maso domácích kopytníků přepravováno před tím, než dosáhne teploty požadované v souladu s uvedeným nařízením, pokud tak příslušný orgán schválí, s výhradou určitých podmínek.
(3)
Z uznávaných znalostí v oblasti vhodných mikrobiologických a teplotních kritérií je patrné, že podobné ustanovení by bylo přínosem i pro výrobu jater foie gras s cílem umožnit používání tradičních výrobních metod.
(4)
Zmrazení provedené ihned po porážce a chlazení minimalizují vznik bakterií, a tudíž i kontaminaci mikrobiologickými organismy po rozmrazení. Maso získané z drůbeže a zajícovců určené ke zmrazení by mělo být po porážce a zchlazení bezodkladně zmrazeno, jak je obdobně uvedeno v již zavedených ustanoveních pro maso domácích kopytníků. Je tudíž vhodné odpovídajícím způsobem změnit přílohu III oddíl II kapitolu V nařízení (ES) č. 853/2004.
(5)
Pravidla stanovená v příloze III oddílu VII kapitole II nařízení (ES) č. 853/2004 zahrnují zvláštní požadavky pro živé mlže, živé ostnokožce, živé pláštěnce a živé mořské plže, pokud jde o mikrobiologickou klasifikaci produkčních oblastí.
(6)
V článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 (2) se stanoví, že členské státy zajistí, aby produkce a uvádění živých mlžů, živých ostnokožců, živých pláštěnců a živých mořských plžů na trh podléhaly úředním kontrolám uvedeným v příloze II daného nařízení.
(7)
Příloha II uvedeného nařízení stanoví, že produkční oblasti se klasifikují podle úrovně fekálního znečištění. U živočichů, kteří získávají potravu filtrací vody, jako například mlži, se mohou nahromadit mikroorganismy představující riziko pro veřejné zdraví.
(8)
Mořští plži obecně nejsou živočichy, kteří získávají potravu filtrací vody. Riziko nahromadění mikroorganismů v souvislosti s fekálním znečištěním lze tudíž považovat na málo pravděpodobné. Vedle toho nebyly hlášeny žádné epizootologické informace dokazující spojitost mezi ustanoveními o klasifikaci produkčních oblastí a riziky pro veřejné zdraví souvisejícími s mořskými plži, kteří nezískávají potravu filtrací vody. Z tohoto důvodu by tito mořští plži měli být vyňati z ustanovení o klasifikaci produkčních oblastí uvedených v příloze III oddílu VII kapitole II nařízení (ES) č. 853/2004.
(9)
Příloha III oddíl VII kapitola VI nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví pouze, že jednotlivá spotřebitelská balení živých mlžů musí být uzavřena a musí zůstat uzavřena po celou dobu od odeslání z expedičního střediska až do doby nabídky k prodeji konečnému spotřebiteli. Na ostatní balení živých mlžů se tedy uvedený požadavek nevztahuje. V zájmu veřejného zdraví je vhodné pozměnit uvedený požadavek tak, aby všechna balení musela zůstat uzavřena až do doby nabídky konečnému spotřebiteli.
(10)
Příloha III oddíl VII kapitola IX nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní požadavky pro hřebenatkovité sbírané mimo klasifikované produkční oblasti. Tyto požadavky by se rovněž měly vztahovat na živé mořské plže, kteří nezískávají potravu filtrací vody. Bod 4 uvedené kapitoly stanoví zvláštní pravidla pro balení hřebenatkovitých. Je vhodné, aby se požadavky na balení živých mlžů při přepravě z expedičního střediska do maloobchodního prodeje vztahovaly i na hřebenatkovité a mořské plže, kteří nezískávají potravu filtrací vody, sbírané mimo klasifikované produkční oblasti.
(11)
Příloha III oddíl VIII kapitola III bod A nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví požadavky pro manipulaci s čerstvými produkty rybolovu. Definice čerstvých produktů rybolovu v bodu 3.5 přílohy I uvedeného nařízení nezahrnuje rozmrazené nezpracované produkty rybolovu a čerstvé produkty rybolovu, do nichž byly za účelem uchování přidány potravinářské přídatné látky v souladu s příslušnými právními předpisy. Z důvodu soudržnosti právních předpisů Unie by měly pro uvedené produkty platit stejné požadavky jako pro čerstvé produkty rybolovu.
(12)
Příloha III oddíl VIII kapitola VII bod 2 a oddíl VIII kapitola VIII bod 1 písm. b) nařízení (ES) č. 853/2004 odkazuje na odchylku od obecného požadavku, aby zmrazené produkty rybolovu byly udržovány při teplotě nepřesahující - 18 °C, platnou pro celé zmrazené ryby v nálevu určené k výrobě konzerv. Pro zmrazené ryby v nálevu musí být dosaženo teploty nepřesahující - 9 °C.
(13)
Jsou-li celé zmrazené ryby v nálevu, určené k výrobě konzerv, vyjmuty z nálevu použitého pro zmrazení, není nutné, aby teplota byla dále snížena jinými prostředky na hodnotu nepřesahující - 18 °C v souladu s běžným postupem aplikovaným při používání nálevu ke zmrazení celých ryb určených k výrobě konzerv.
(14)
Příloha III oddíl XIV kapitola I bod 1 a oddíl XV kapitola I bod 1 nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví požadavky na suroviny používané při výrobě potravinářské želatiny a potravinářského kolagenu.
(15)
V lednu 2005 zveřejnil Evropský úřad pro bezpečnost potravin vědecké stanovisko k bezpečnosti kolagenu a metodě zpracování použité při výrobě kolagenu (3). Podle tohoto stanoviska by používání kostí k výrobě kolagenu nemělo být považováno za riziko pro veřejné zdraví. Je proto vhodné stanovit požadavky na zpracování v souladu se stanoviskem úřadu EFSA a uvést, že kosti používané jako suroviny musí být jiné než kosti klasifikované jako specifikovaný rizikový materiál podle definice v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (4). Příloha III oddíl XV kapitola I bod 1 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(16)
Z důvodu soudržnosti právních předpisů Unie by měla být příloha III oddíl XIV kapitola I bod 1 a kapitola III bod 1 nařízení (ES) č. 853/2004 týkající se surovin pro výrobu želatiny odpovídajícím způsobem změněna.
(17)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha III nařízení (ES) č. 853/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. června 2010.
REGOLAMENTO (UE) N. 558/2010 DELLA COMMISSIONE
del 24 giugno 2010
che modifica l’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio che stabilisce norme specifiche in materia di igiene per gli alimenti di origine animale
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 853/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 29 aprile 2004, che stabilisce norme specifiche in materia di igiene per gli alimenti di origine animale (1), in particolare l’articolo 10, paragrafo 1,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (CE) n. 853/2004 stabilisce norme specifiche in materia di igiene per gli alimenti di origine animale. Esso dispone, tra l’altro, che gli operatori del settore alimentare immettono in commercio prodotti di origine animale solo se sono stati preparati e manipolati esclusivamente in stabilimenti che soddisfano i pertinenti requisiti di cui all’allegato III.
(2)
Il capitolo VII della sezione I dell’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004 prevede che il trasporto di carne di ungulati domestici può avvenire prima che sia raggiunta la temperatura prescritta dallo stesso regolamento, allorché sia consentito dall’autorità competente, ai fini della produzione di prodotti specifici, purché siano rispettate determinate condizioni.
(3)
Conoscenze accettate riguardo ai criteri microbiologici e relativi alla temperatura dimostrano che una disposizione in tal senso sarebbe utile ai fini della produzione del foie gras per permettere l’applicazione di metodi di produzione tradizionali.
(4)
Il congelamento effettuato immediatamente dopo la macellazione e la refrigerazione riducono al minimo la proliferazione dei batteri e, di conseguenza, il carico microbiologico dopo il decongelamento. Analogamente a quanto già previsto per la carne degli ungulati domestici, le carni provenienti da pollame e lagomorfi destinati al congelamento vanno congelate senza indebiti ritardi dopo la macellazione e la refrigerazione. È pertanto opportuno modificare di conseguenza il capitolo V della sezione II dell’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004.
(5)
Le norme di cui al capitolo II della sezione VII dell’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004 prevedono requisiti specifici per i molluschi bivalvi vivi, gli echinodermi vivi, i tunicati vivi e i gasteropodi marini vivi per quanto riguarda la classificazione microbiologica delle zone di produzione.
(6)
L’articolo 6 del regolamento (CE) n. 854/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio (2) stabilisce che gli Stati membri provvedano a che la produzione e l’immissione in commercio dei molluschi bivalvi vivi, degli echinodermi vivi, dei tunicati vivi e dei gasteropodi marini vivi siano soggette a controlli ufficiali come stabilito nell’allegato II.
(7)
L’allegato II di detto regolamento prevede che le zone di produzione debbano essere classificate in base al livello di contaminazione fecale. Gli animali filtratori, come i molluschi bivalvi, possono accumulare microrganismi che rappresentano un rischio per la salute pubblica.
(8)
I gasteropodi marini non sono generalmente animali filtratori, ragion per cui il rischio di accumulo di microrganismi correlati ad una contaminazione fecale è da considerarsi remoto. Inoltre, non si dispone di dati epidemiologici che consentano di stabilire una correlazione tra le disposizioni relative alla classificazione delle zone di produzione e eventuali rischi per la salute pubblica associati ai gasteropodi marini che non sono filtratori. Tenendo conto di quanto sopra si dovrebbero escludere i gasteropodi marini dalle disposizioni relative alla classificazione delle zone di produzione ai sensi del capitolo II della sezione VII dell’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004.
(9)
Il capitolo VI della sezione VII dell’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004 prevede soltanto che i colli per la vendita al minuto di molluschi bivalvi vivi devono essere e restare chiusi da quando lasciano il centro di spedizione fino alla presentazione per la vendita al consumatore finale. Pertanto, tale prescrizione non si applica ad altri tipi di confezioni di molluschi bivalvi vivi. Ai fini della tutela della salute pubblica è opportuno modificare tale disposizione affinché tutti i colli restino chiusi fino alla presentazione al consumatore finale.
(10)
Il capitolo IX della sezione VII dell’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004 definisce requisiti specifici relativi ai pettinidi raccolti al di fuori delle zone di produzione classificate. Occorre applicare tali requisiti anche ai gasteropodi marini vivi che non sono filtratori. Il punto 4 di tale capitolo stabilisce norme specifiche in materia di imballaggio dei pettinidi. È opportuno che i requisiti relativi agli imballaggi di molluschi bivalvi vivi quando lasciano il centro di spedizione per la vendita al dettaglio siano applicabili anche ai pettinidi e ai gasteropodi marini che non sono filtratori raccolti al di fuori delle zone di produzione classificate.
(11)
La parte A del capitolo III della sezione VIII dell’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004 specifica le prescrizioni relative al trattamento dei prodotti della pesca freschi. La definizione di «prodotti della pesca freschi» di cui al punto 3.5 dell’allegato I di tale regolamento non include i prodotti della pesca non trasformati decongelati e i prodotti della pesca freschi cui sono stati aggiunti additivi alimentari conformemente alla legislazione pertinente a fini di conservazione. Per assicurare la coerenza della legislazione dell’Unione, a tali prodotti vanno applicati gli stessi requisiti che si applicano ai prodotti della pesca freschi.
(12)
Il punto 2 del capitolo VII e il punto 1, lettera b), del capitolo VIII della sezione VIII dell’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004 prevedono, per i pesci interi congelati in salamoia destinati alla fabbricazione di conserve, una deroga alla prescrizione generale secondo la quale i prodotti ittici congelati devono essere mantenuti a una temperatura non superiore a - 18 °C. Per i pesci congelati in salamoia deve essere raggiunta una temperatura non superiore a - 9 °C.
(13)
Quando i pesci interi congelati in salamoia destinati alla fabbricazione di conserve sono rimossi dalla salamoia utilizzata per il processo di congelamento, non è necessario ridurre ulteriormente la temperatura in altri modi a non più di - 18 °C conformemente alla pratica corrente applicata nell’impiego del metodo della salamoia per congelare i pesci interi destinati alla fabbricazione di conserve.
(14)
Il punto 1 del capitolo I della sezione XIV e il punto 1 del capitolo I della sezione XV dell’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004 stabiliscono i requisiti delle materie prime utilizzate per la produzione di gelatina e di collagene destinati all’utilizzazione negli alimenti.
(15)
Nel gennaio 2005, l’Autorità europea per la sicurezza alimentare ha pubblicato un parere scientifico sulla sicurezza del collagene e su un processo di produzione del collagene (3). Secondo tale parere, l’utilizzo di ossa per la produzione di collagene non comporta rischi per salute pubblica. È pertanto opportuno stabilire requisiti in materia di trasformazione delle ossa conformemente al parere dell’EFSA e precisare che le ossa utilizzate come materia prima devono costituire materiale diverso da quello specifico a rischio, secondo la definizione del regolamento (CE) n. 999/2001 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 22 maggio 2001, recante disposizioni per la prevenzione, il controllo e l’eradicazione di alcune encefalopatie spongiformi trasmissibili (4). Il punto 1 del capitolo I della sezione XV dell’allegato III va pertanto modificato di conseguenza.
(16)
A fini di coerenza della legislazione dell’Unione, il punto 1 del capitolo I e il punto 1 del capitolo III della sezione XIV dell’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004 per quanto riguarda le materie prime per la produzione di gelatina vanno modificati di conseguenza.
(17)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per la catena alimentare e la salute degli animali,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
L’allegato III del regolamento (CE) n. 853/2004 è modificato in conformità dell’allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 24 giugno 2010.