PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1008/2011
ze dne 10. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v současnosti kódů KN 8427 90 00 a ex 8431 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 7,6 % do 46,7 %.
(2)
Rada na základě prozatímního přezkumu z moci úřední, zaměřeného na definici výrobku, objasnila v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) definici výrobku původního šetření.
(3)
Po provedení šetření z moci úřední zaměřeného proti obcházení antidumpingových opatření Rada rozšířila nařízením (ES) č. 499/2009 (4) konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené nařízením (ES) č. 1174/2005 na ruční paletové vozíky a jejich základních díly zasílané z Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 21. dubna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali dva výrobci v Unii: BT Products AB a Lifter S.r.l. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě téměř veškerou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 20. července 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(7)
Šetření se týkalo pokračování nebo opakování dumpingu a proběhlo v období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Od dvou skupin výrobců v Unii, které jsou žadateli, byly obdrženy odpovědi. Žádný ze známých vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) na přezkumu nespolupracoval. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce ani uživatel nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
Výrobci v Unii
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itálie;
-
BT Products AB, Mjölby, Švédsko.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu EU, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Při zahájení bylo kontaktováno 19 známých čínských vyvážejících výrobců. Původně zareagovala pouze jedna společnost, Crown Equipment (Suzhou), která souhlasila se zařazením do vzorku, následně však svou spolupráci stáhla. Potom už žádný z vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadateli, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, údajích Eurostatu a rovněž úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie. Žádný ze známých brazilských vyvážejících výrobců však se spoluprací nesouhlasil. Alternativně se uvažovalo o spolupráci s 27 indickými výrobci a dvěma tchajwanskými výrobci, avšak ani s nimi nebylo možné navázat spolupráci. Zúčastněné strany nepředložily žádné další návrhy na srovnatelnou zemi.
(19)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise neprokázala, že ve stávajícím případě bylo použití údajů ze srovnatelné země nemožné. Návrhy, které tato společnost podala, byly prověřeny. V některých případech společnosti navrhované nespolupracujícím vývozcem zřejmě nejsou výrobci dotčeného výrobku. Tato společnost rovněž navrhovala, že měl být jako srovnatelná země použit Vietnam. Vietnam však nemohl být vzat v úvahu, protože není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Jak je objasněno výše v 17. a 18. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala velké množství společností ve třech potenciálních srovnatelných zemích: Brazílii, Indii a Tchajwanu. Navzdory veškerému úsilí však nedošlo k žádné spolupráci. Za absence spolupráce ze strany některé srovnatelné země se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela určit na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Evropské unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
2.2 Běžná hodnota
(20)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany srovnatelné země na současném přezkumu byla jako základ pro určení běžné hodnoty použita cena skutečně zaplacená nebo splatná za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Stejná metodologie byla použita pro společnost, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, i pro společnosti, kterým zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření přiznáno nebylo.
2.3 Vývozní cena
(21)
Vzhledem k tomu, že nebylo možné navázat spolupráci s čínskými vyvážejícími výrobci, byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů. Za účelem stanovení vývozní ceny byly použity různé zdroje informací. Údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců, které předložili žadatelé a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států.
2.4 Srovnání
(22)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu a také na pojištění ve vyvážející zemi.
2.5 Dumpingové rozpětí
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Toto srovnání prokázalo během období přezkumného šetření existenci podstatného dumpingu s dumpingovým rozpětím od 97 % do 224 %. Značný rozdíl v dumpingovém rozpětí je dán různými údaji použitými pro stanovení vývozní ceny.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na údajích poskytnutých žadateli, údajích Eurostatu a úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
(25)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, volná kapacita vývozců a atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Vývoj dovozu z ČLR
(26)
Čínští vyvážející výrobci i po uložení opatření v roce 2005 nadále dodávali na trh EU značné objemy ručních paletových vozíků. Objem dovozu z ČLR do Unie během období přezkumného šetření, téměř 400 000 jednotek, což představuje 99 % celkového dovozu EU, značně překročil úroveň zaznamenanou před uložením opatření (v rozmezí od 118 000 jednotek v roce 2000 do 280 000 jednotek v původním období šetření).
3.2 Volná kapacita vývozců
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné zdroje informací o výrobě a kapacitě v ČLR, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů poskytnutých žadateli. Informace o trhu obsažené v žádosti o přezkum, které zúčastněné strany nenapadly, ukazují na ohromnou kapacitu v ČLR. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů, resp. 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009).
(28)
Úroveň výroby jasně poukazuje k závěru, že pokud by nebyla uložena opatření, mohlo by směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
3.3 Atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí
(29)
Pro čínské vyvážející výrobce je trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen. Dovoz z ČLR vstupuje na trh EU přibližně za třetinovou cenu, jakou výrobní odvětví Unie požaduje od svých odběratelů v EU, s nimiž není ve spojení.
(30)
Na základě čínských vývozních statistik bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření směřovalo do Unie 40 % veškerého čínského vývozu ručních paletových vozíků. Druhým největším vývozním trhem pro čínské ruční paletové vozíky jsou USA, kam směřuje 20 % veškerého čínského vývozu, a zbývající objem je rozdělen fragmentárně mezi různé destinace.
(31)
Čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí kromě USA. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do různých zemí.
(32)
Čínské vývozní ceny do EU jsou značně vyšší než čínské vývozní ceny do USA (během období přezkumného šetření byly vyšší o 17 %). Vzhledem k nespolupráci čínských vývozců nelze určit, do jaké míry lze tento cenový rozdíl vysvětlit rozdíly ve skladbě sortimentu výrobků. Na základě dostupných údajů o vývozu však nelze vyloučit, že by ruční paletové vozíky vyvážené v současnosti do USA za nižší ceny nebyly (zčásti) přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Takový vývoj by mohl být vysvětlen důvody, které jsou uvedeny v 31. bodě odůvodnění.
(33)
Výše uvedené srovnání cen prokazuje, že pro čínské vyvážející výrobce zůstává EU i nadále vysoce atraktivní destinací, a že by tito výrobci velmi pravděpodobně i nadále vyváželi velká množství ručních paletových vozíků za nízké ceny.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(34)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(35)
V Unii vyrábí obdobný výrobek dvě skupiny společností, které jsou žadateli, a třetí výrobce ručních paletových vozíků v Unii. Výroba uvedených společností představuje celkovou výrobu obdobného výrobku ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(36)
Jelikož tito výrobci představují celkovou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii, má se za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(37)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise použila nepřesnou definici výrobního odvětví Unie, jelikož do definice výrobního odvětví Unie a do své analýzy újmy zahrnula nespolupracujícího výrobce v Unii. Argumentoval, že tímto porušila čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Avšak podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení výrobní odvětví Unie zahrnuje výrobce obdobných výrobků v Unii jako celek. Nespolupracující výrobce proto tvoří část výrobního odvětví Unie podle základního nařízení. Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, údaje pro nespolupracujícího výrobce v Unii byly zahrnuty pouze s ohledem na analýzu objemu prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a analýzu podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Také je třeba poznamenat, že pokud by byl nespolupracující výrobce v Unii z analýzy vyloučen, zjištění, ke kterým šetření dospělo, by zůstala nezměněna.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(38)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce dotčeného výrobku na tomto šetření nespolupracoval, údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie jsou založeny na údajích Eurostatu.
2. Spotřeba na trhu Unie
(39)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(40)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v kusech)
783 330
654 843
385 410
468 557
Index (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(41)
Objem dovozu pocházejícího z ČLR v posuzovaném období poklesl o 37 % a během období přezkumného šetření dosáhl úrovně 387 907 kusů. Navzdory značnému poklesu poptávky v Unii se však podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období zvýšil, protože čínský dovoz neklesal stejným tempem jako spotřeba v Unii. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se proto mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 83 %, značně zvýšil. Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období mírně kolísala.
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země
(v kusech) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Index (2007 = 100)
100
85
49
63
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/kus) (7)
96
92
100
97
Index (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(42)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Z důvodů zachování důvěrnosti (na přezkumu spolupracovali pouze dva výrobci - žadatelé) jsou níže uvedeny pouze indexy. Pokud jde o celkový objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, uvedené níže v tabulkách 6 a 7, jsou z důvodu soudržnosti s výše uvedenými tabulkami 1 a 2 (spotřeba a podíl čínského dovozu na trhu) údaje založeny na zahrnutí všech tří výrobců v Unii, tj. včetně dvou skupin - žadatelů a třetího výrobce, který na přezkumu nespolupracovat (údaje o objemu prodeje nespolupracujícího výrobce jsou založeny na informacích předložených žadateli).
4.1 Výroba
(43)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2007 klesla o 35 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2 Kapacita a využití kapacity
(44)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2007 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 20 procentních bodů mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy bylo využití kapacity na velmi nízké úrovni.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 56 %.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (kusy)
Index (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4 Objem prodeje
(46)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během posuzovaného období o 50 % s tím, že k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a 2009.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5 Podíl na trhu
(47)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil z již i tak nízké úrovně v roce 2007 o dalších 16 %. Dva ze čtyř výrobců v Unii, kterých se týkalo původní šetření, výrobu ručních paletových vozíků ukončili. Obě události lze vnímat jako následek zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu na trh v Unii, přičemž tento tlak pociťovalo výrobní odvětví Unie tím více v situaci výrazně klesající spotřeby.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
Index (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6 Růst
(48)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo 3,2 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 5 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(49)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Poukazuje to na úsilí výrobního odvětví Unie racionalizovat výrobu v situaci výrazně klesající poptávky.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
Index (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8 Produktivita
(50)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 22 %.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v kusech na zaměstnance)
Index (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(51)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšily o 4 %.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena na trhu EU (EUR/kus)
Index (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10 Mzdy
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se snížila průměrná mzda na zaměstnance o 29 %. To rovněž poukazuje na úspěšné úsilí výrobního odvětví Unie omezit náklady navzdory problémům způsobeným drastickým snížením objemu výroby.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
Index (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11 Investice
(53)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie prudce snížil o 91 %.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(54)
Ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření značně poklesla, a to o 66 %.
(55)
Návratnost investic se během posuzovaného období rovněž značně snížila, a to o 57 %.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
Index (2007 = 100)
100
68
-2
34
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
Index (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(56)
Čistý peněžní tok z provozních činností je uveden níže v tabulce 14. Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(57)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(58)
Z pečlivého zvážení výše uvedených ukazatelů vyplývá, že navzdory zavedení antidumpingových opatření v roce 2005 zůstala i nadále hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie zranitelná kvůli zahlcení trhu v Unii levnými čínskými výrobky. Tato již dosti prekérní situace se během roku 2009 a období přezkumného šetření zvrátila v situaci, kdy docházelo zcela jasně k újmě - značný pokles spotřeby v Unii ještě zdůraznil celý rozsah negativního tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem z Číny. Během uvedeného období bylo výrobní odvětví Unie svědkem toho, že jeho objem výroby a prodeje klesal rychlejším tempem než spotřeba v Unii a utrpělo proto značné dodatečné ztráty, pokud jde o podíl na trhu. Během stejného období, a navzdory opatřením, se podíl čínského dovozu na trhu dále zvýšil a čínské výrobky byly i nadále dováženy za podstatně nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření se zisky výrobního odvětví Unie dále snížily. Výrobní odvětví Unie se proto nemohlo zotavit z účinků dumpingu a jeho situace se během období přezkumného šetření ještě dále zhoršila.
4.16 Závěry
(59)
ezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů negativně: ziskovost klesla o 4,9 procentních bodů, objem výroby a prodeje klesl o 35, respektive 50 %, využití kapacity o 35 % a poté následoval pokles zaměstnanosti. I když je možné část tohoto negativního vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 40 %, je další pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 4 procentní body) a neustálé zvyšování podílu dovozu z Číny na trhu jasnou známkou narůstajícího tlaku vyplývajícího z čínského dumpingového dovozu. Vzhledem k téměř monopolní situaci, které již čínský dovoz na trhu Unie dosáhl, by jakékoli další zvýšení čínského dovozu - a to také z důvodu jeho značně nízkých cen -, mohlo snížit úroveň využití výroby výrobního odvětví Unie až pod minimální hranici, nezbytnou k zajištění její udržitelnosti. V tomto ohledu se připomíná, že dva výrobci v Unii byli přinuceni během posuzovaného období ukončit svou obchodní činnost v oblasti ručních paletových vozíků, jak již bylo uvedeno výše ve 47. bodě odůvodnění.
(60)
V připomínkách k poskytnutým informacím jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že některé ukazatele včetně výroby, objemu prodeje, ziskovosti, využití kapacit a zaměstnanosti ve skutečnosti neukazují na žádný negativní vývoj pro výrobní odvětví Unie. Avšak tato společnost se zabývala pouze vývojem mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, zatímco pro posouzení újmy je třeba posoudit celkový vývoj výrobního odvětví Unie během posuzovaného období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Jak bylo objasněno výše (viz 43. až 49. bod odůvodnění), veškeré ukazatele újmy uvedené čínským vývozcem se během posuzovaného období vyvíjely negativně.
(61)
Stejný vývozce navíc tvrdil, že Komise nerozlišovala mezi újmou způsobenou následkem dumpingového dovozu a mezi jinými následky, zejména poklesem poptávky v důsledku hospodářské krize. Zatímco však spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 40 %, podařilo se čínským vývozcům ve stejném období citelně zvýšit svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Navíc, jak bylo objasněno výše v 58. bodě odůvodnění, se připomíná, že dopad dumpingového dovozu způsobil ve skutečnosti větší újmu během období slabé poptávky.
Závěrem je proto třeba říci, že navzdory existenci antidumpingových opatření utrpělo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(62)
Navzdory snížení spotřeby v Evropské unii během posuzovaného období neklesal objem dovozu z dotčené země stejným tempem, což mělo za následek další zvýšení podílu čínského dovozu na trhu. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracují, cenové podbízení a prodej pod cenou byly vypočítány na základě nejlepších dostupných údajů, které zahrnovaly nejrůznější zdroje informací, jako jsou údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců předložené žadateli a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států. Bylo zjištěno, že u dovozu z dotčené země dochází ke zřejmému prodeji pod cenou výrobního odvětví Unie v rozsahu od 43 % do 78 % v závislosti na zdroji použitých informací.
5.2 Dovoz z ostatních zemí
(63)
Dovoz z ostatních zemí je na velmi nízké úrovni a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ještě dále poklesl o 79 %. Podíl dovozu z jiných zemí na trhu se během období přezkumného šetření rovněž snížil. Z důvodu důvěrnosti (dva výrobci tvoří výrobní odvětví Unie) jsou níže uvedeny pouze indexy.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
60
6
21
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
Index (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Závěr
(64)
Jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, dovoz z dotčené země se v souvislosti s podílem na trhu během posuzovaného období zvýšil, k čemuž došlo navzdory značnému poklesu spotřeby v Unii. To zvýšilo podíl čínského dovozu na trhu během sledovaného období na 83 % spotřeby v Unii. Tento zvýšený tlak, pokud jde o objem, navzdory celkovému poklesu poptávky, byl zároveň spojen se značně nízkými cenami čínského dovozu do Unie, což vedlo k velkému cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie. Závěrem je proto třeba říci, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(65)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
2. Pravděpodobný vývoj čínského vývozu v případě zrušení opatření
(66)
Jak bylo uvedeno výše v 27. bodě odůvodnění, v ČLR jsou k dispozici obrovské výrobní kapacity. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů a 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009). Proto, pokud by nebyla opatření uložena, by mohlo směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
(67)
Jak bylo uvedeno výše v 31. bodě odůvodnění, čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do množství různých zemí.
3. Závěr
(68)
Ve světle zjištění uvedených výše v 66. a 67. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování podstatné újmy zjištěné během období přezkumného šetření, pokud by opatření byla zrušena. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršování hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, což by mohlo dokonce ve střednědobém horizontu ohrozit jeho samotnou existenci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(69)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(70)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(71)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování škodlivého dumpingu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(72)
Výrobní odvětví Unie svůj podíl na trhu stále ztrácelo, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Dva z původních čtyř výrobců v Unii zastavili výrobu dotčeného výrobku. Během posuzovaného období navíc výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Bez opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(73)
Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, ani žádný z uživatelů se nepřihlásil ke spolupráci. Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží hlavně v Číně. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Dále je třeba připomenout, že během původního šetření byli spolupracující uživatelé vůči zavedení opatření neutrální a dospělo se k závěru, že ruční paletové vozíky mají pro jejich obchodní činnost pouze malý význam. Během tohoto přezkumu nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek. Ve skutečnosti by mohlo dojít k tomu, že bez uložení opatření by čínský dumpingový dovoz získal na trhu s ručními paletovými vozíky v Unii monopol.
4. Závěr
(74)
Vzhledem k tomu, co bylo výše uvedeno, nelze dospět k jednoznačnému závěru, že zachování stávajících antidumpingových opatření by nebylo v zájmu Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Ve svých připomínkách k poskytnutým informacím zdůraznilo výrobní odvětví Unie, že úroveň dumpingu a cenového podbízení zjištěná během přezkumu je mnohem vyšší, než jaká byla při původním šetření, a že existuje zvyšující se tlak ze strany čínského dovozu. Výrobní odvětví Unie proto předložilo návrh, že by Komise měla rovněž zvážit přehodnocení výše antidumpingových cel. Vzhledem k těmto připomínkám a rovněž vzhledem ke zjištěním tohoto přezkumu se zvažuje možnost zahájení úplného prozatímního přezkumu omezeného na dumping.
(77)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel různých sazeb.
(78)
Připomíná se, že opatření, jichž se týká tento přezkum, byla nařízením Rady (ES) č. 499/2009 rozšířena na dovoz stejného výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv. V rámci tohoto přezkumu nebyly v tomto ohledu předloženy žádné nové informace. Konečné antidumpingové clo ve výši 46,7 %, použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ na dovoz pocházející z ČLR by proto mělo být rozšířeno na dovoz téhož výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv.
(79)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(80)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011 a 8431200019), pocházejících z Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba Cla
(%)
dodatečnýkód TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Čínská lidová republika
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
7,6
A603
Všechny ostatní společnosti
46,7
A999
3. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, podrobněji vymezených v odstavci 1, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8431200011), zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 10. října 2011.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1008/2011 DEL CONSIGLIO
del 10 ottobre 2011
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di transpallet manuali e dei loro componenti essenziali originari della Repubblica popolare cinese esteso alle importazioni di transpallet manuali e dei loro componenti essenziali spediti dalla Thailandia, a prescindere che siano dichiarati o no originari della Thailandia, in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4, e l’articolo 11, paragrafi 2, 5 e 6,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione»), dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
In seguito a un’inchiesta antidumping («inchiesta iniziale»), il Consiglio ha istituito, con il regolamento (CE) n. 1174/2005 (2), un dazio antidumping definitivo applicato alle importazioni di transpallet manuali e dei loro componenti essenziali originari della Repubblica popolare cinese attualmente classificati ai codici NC ex 8427 90 00 ed ex 8431 20 00 («misure antidumping definitive»). Le misure hanno assunto la forma di un dazio ad valorem che va dal 7,6 % al 46,7 %.
(2)
Il Consiglio, in seguito a un riesame intermedio, tramite il regolamento (CE) n. 684/2008 (3), ha precisato la definizione del prodotto dell’inchiesta iniziale.
(3)
In seguito a un’inchiesta antielusione ex officio sulle misure antidumping, il Consiglio, tramite il regolamento (CE) n. 499/2009 (4), ha esteso il dazio antidumping definitivo applicabile a «tutte le altre società» istituito dal regolamento (CE) n. 1174/2005 ai transpallet manuali e ai loro componenti essenziali spediti dalla Thailandia, a prescindere che siano dichiarati o no originari della Thailandia.
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(4)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (5) delle misure antidumping definitive in vigore, il 21 aprile 2010 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza di tali misure in conformità dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata da due produttori dell’Unione: BT Products AB e Lifter S.r.l. («i richiedenti»), che rappresentano una quota considerevole, in questo caso quasi il totale, della produzione dell’Unione di transpallet manuali e dei relativi componenti essenziali.
(5)
La domanda era motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe potuto comportare il persistere o la reiterazione del dumping e del pregiudizio ai danni dell’industria dell’Unione.
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(6)
Avendo stabilito, dopo aver sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 20 luglio 2010 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (6) («avviso di apertura»), l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, in conformità all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell’inchiesta
(7)
L’inchiesta sul persistere o sulla reiterazione del dumping ha riguardato il periodo tra il 1o luglio 2009 e il 30 giugno 2010 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’esame delle tendenze rilevanti per la valutazione del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2007 e la fine del periodo dell’inchiesta di riesame («periodo in esame»).
4.2. Parti interessate dall’inchiesta
(8)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’avvio del riesame in previsione della scadenza i richiedenti, i produttori esportatori, gli importatori, gli utilizzatori notoriamente interessati e i rappresentanti del paese esportatore. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(9)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(10)
Visto il numero apparentemente elevato di importatori indipendenti, è stata presa in considerazione l’opportunità di ricorrere al campionamento, a norma dell’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti sopramenzionate sono state invitate, in conformità all’articolo 17 del regolamento di base, a manifestarsi entro 15 giorni dall’apertura dei riesami e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura. Tuttavia, nessun importatore indipendente si è dichiarato disposto a collaborare. Il campionamento non è stato quindi necessario.
(11)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a quelle che si sono manifestate entro il termine stabilito nell’avviso di apertura. Sono pervenute risposte da parte dei due gruppi di produttori dell’Unione che rappresentano i richiedenti. Nessuno dei produttori esportatori noti della Repubblica popolare cinese («RPC») ha collaborato al riesame. Nessuno degli importatori ha partecipato al campionamento e nessun altro importatore o utilizzatore ha fornito informazioni alla Commissione o si è manifestato nel corso dell’inchiesta.
(12)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e il conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Sono state effettuate verifiche presso le sedi delle seguenti parti interessate:
Produttori dell’Unione
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Italia,
-
BT Products AB, Mjölby, Svezia.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(13)
Il prodotto interessato dal presente riesame è lo stesso prodotto oggetto dell’inchiesta iniziale che è stato precisato dal riesame intermedio sulla definizione del prodotto, cioè i transpallet manuali e dei relativi componenti essenziali, ossia il telaio e il sistema idraulico, originari della RPC, attualmente classificati ai codici ex 8427 90 00 ed ex 8431 20 00. Ai fini del presente regolamento, i transpallet manuali sono carrelli a ruote munite di forche mobili destinati alla movimentazione dei pallet, concepiti per essere spinti, tirati e guidati manualmente su superfici regolari, piane e dure da un operatore pedonale che utilizza un attrezzo articolato. I transpallet manuali sono concepiti soltanto per sollevare un carico, azionando l’attrezzo come una pompa, ad un’altezza sufficiente perché possa essere trasportato e non hanno altre funzioni o utilizzi che permettano ad esempio: i) di spostare e sollevare i carichi ad un’altezza superiore per operazioni di magazzinaggio (elevatori); ii) impilare i pallet (carrelli stivatori); iii) sollevare il carico fino all’altezza di un piano di lavoro (carrelli a pantografo); o iv) sollevare e pesare i carichi (carrelli pesatori).
(14)
L’inchiesta, così come quella iniziale, ha confermato che il prodotto in esame e i prodotti fabbricati e venduti sul mercato interno dell’RPC, nonché quelli fabbricati e venduti nell’UE dai produttori dell’Unione, hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e gli stessi impieghi e sono quindi considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(15)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se la scadenza delle misure in vigore rischia di comportare il persistere o la reiterazione del dumping.
1. Osservazioni preliminari
(16)
Diciannove produttori esportatori cinesi sono stati contattati all’apertura dell’inchiesta. Solo una società, la Crown Equipment (Suzhou), si è manifestata inizialmente acconsentendo ad essere inserita nel campione, comunicando però in seguito di non essere più disposta a collaborare. Nessuno dei produttori esportatori della RPC ha quindi collaborato all’inchiesta e i risultati sul rischio del persistere o della reiterazione del dumping si sono basati sui dati disponibili, in particolare le informazioni presentate dai richiedenti, comprese le informazioni contenute nella domanda di riesame, i dati Eurostat e le statistiche ufficiali sulle esportazioni della RPC.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
2.1. Paese di riferimento
(17)
Il valore normale deve essere determinato, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, in base al prezzo o al valore normale costruito in un appropriato paese terzo a economia di mercato («paese di riferimento») oppure al prezzo all’esportazione da tale paese terzo in altri paesi, compresa l’Unione, oppure, qualora ciò non sia possibile, su qualsiasi altra base equa, compreso il prezzo realmente pagato o pagabile nell’Unione per un prodotto simile, se necessario debitamente adeguato per includere un equo margine di profitto.
(18)
Nell’inchiesta iniziale è stato utilizzato il Canada come paese di riferimento ai fini della determinazione del valore normale. Dato che la produzione in Canada è terminata, nell’avviso di apertura del presente riesame si è preso in considerazione il Brasile come possibile paese di riferimento. Tuttavia nessuno dei produttori esportatori brasiliani noti ha accettato di collaborare. In alternativa, si è cercato la collaborazione di 27 produttori indiani e di due produttori taiwanesi, ma anche in questo caso con esito negativo. Le parti interessate non hanno proposto nessun altro paese di riferimento.
(19)
Un produttore che non ha collaborato ha sostenuto che la Commissione non ha dimostrato che il ricorso a un paese di riferimento fosse impossibile nel caso in oggetto. I suggerimenti trasmessi da tale società sono stati verificati. In alcuni casi non risultava che le società proposte dall’esportatore che non ha collaborato fabbricassero il prodotto in esame. Tale società ha inoltre suggerito che fosse impiegato il Vietnam come paese di riferimento. Tuttavia, non si è potuto prendere in considerazione il Vietnam in quanto non è ritenuto un paese retto da un’economia di mercato. Come indicato ai considerando 17 e 18, la Commissione ha contattato un elevato numero di società in tre potenziali paesi di riferimento: Brasile, India e Taiwan. Nonostante questi sforzi non si è ottenuta alcuna collaborazione senza la quale, a norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, si è dovuto calcolare il valore normale in base al prezzo realmente pagato o pagabile nell’Unione europea per un prodotto simile, se necessario debitamente adeguato per includere un equo margine di profitto. Questa argomentazione va quindi respinta.
2.2. Valore normale
(20)
In ragione della mancata collaborazione da parte di un paese di riferimento nell’ambito del presente riesame, per determinare il valore normale è stato utilizzato come base il prezzo realmente pagato o pagabile nell’Unione per un prodotto simile, se necessario debitamente adeguato per includere un equo margine di profitto. La medesima metodologia è stata impiegata sia per la società a cui è stato accordato il TEM nell’inchiesta iniziale sia per le società a cui tale trattamento non è stato concesso nell’inchiesta iniziale.
2.3. Prezzo all’esportazione
(21)
In considerazione del fatto che non si è ottenuta alcuna collaborazione dai produttori esportatori cinesi, il prezzo all’esportazione è stato determinato in base ai dati disponibili. Al fine di stabilire il prezzo all’esportazione sono state consultate diverse fonti di informazione: dati Eurostat, offerte di produttori esportatori cinesi presentate dai richiedenti, fatture di esportazione raccolte dalle autorità doganali degli Stati membri.
2.4. Confronto
(22)
La media ponderata del valore normale è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all’esportazione, a livello franco fabbrica e nella stessa fase commerciale. In conformità dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base e al fine di garantire un confronto equo, si è tenuto conto delle differenze tra i fattori che influiscono sui prezzi e sulla loro comparabilità. Sono stati effettuati adeguamenti per i costi relativi a trasporto marittimo e interno nel paese esportatore e all’assicurazione.
2.5. Margine di dumping
(23)
In conformità dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione. Tale confronto ha evidenziato l’esistenza di pratiche di dumping significative, comprese tra il 97 % e il 224 %, nel corso del PIR. La marcata differenza nei margini di dumping è dovuta ai diversi dati impiegati per la determinazione del prezzo all’esportazione.
3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
(24)
Dopo aver verificato l’esistenza di pratiche di dumping nel corso del PIR, si è proceduto a esaminare il rischio del persistere del dumping qualora le misure fossero abrogate. Dal momento che nessun produttore esportatore della RPC ha collaborato alla presente inchiesta, le conclusioni sono state desunte, a norma dell’articolo 18 del regolamento di base, dai dati disponibili, ossia le informazioni fornite nella domanda di riesame, dati presentati dai richiedenti, dati Eurostat e statistiche ufficiali sulle esportazioni della RPC.
(25)
A tale proposito, sono stati analizzati i seguenti elementi: l’andamento delle importazioni dalla RPC, la capacità produttiva inutilizzata degli esportatori e l’attrattiva del mercato dell’Unione, i prezzi nazionali cinesi e i prezzi all’esportazione nei paesi terzi.
3.1. Andamento delle importazioni dalla RPC
(26)
In seguito all’istituzione delle misure nel 2005 i produttori esportatori cinesi hanno continuato a fornire volumi significativi di transpallet manuali al mercato dell’Unione. Il volume di importazioni cinesi nell’UE durante il PIR, pari a quasi 400 000 unità corrispondenti al 99 % delle importazioni UE totali, ha superato notevolmente i livelli registrati prima dell’istituzione delle misure (compresi tra le 118 000 unità nel 2000 e le 280 000 unità durante il PI iniziale).
3.2. Capacità produttiva inutilizzata degli esportatori
(27)
In mancanza di altre fonti di informazione riguardanti la produzione e la capacità nella RPC, l’analisi è stata effettuata in base alle informazioni trasmesse dai richiedenti, come stabilito dall’articolo 18 del regolamento di base. Le informazioni di mercato contenute nella richiesta di riesame, non messe in discussione dalle parti interessate, indicano un’enorme capacità della RPC. Già i livelli di produzione registrati nel 2008 e nel 2009, pari rispettivamente a 1,5 milioni e a 800 000 unità, erano più del doppio di quelli dell’intero mercato dell’Unione. Inoltre, solo una parte limitata della produzione cinese (il 14 % nel 2008 e il 23 % nel 2009) era venduta sul mercato interno cinese.
(28)
I livelli di produzione indicavano chiaramente che senza l’istituzione di misure significative quantità supplementari di transpallet manuali cinesi avrebbero potuto essere indirizzate verso il mercato dell’Unione.
3.3. Attrattiva del mercato dell’Unione, prezzi cinesi sul mercato interno e all’esportazione verso paesi terzi
(29)
Il mercato dell’Unione è tuttora interessante in termini di prezzi per i produttori esportatori cinesi. Le importazioni dalla RPC sono state introdotte nell’UE a prezzi pari a circa un terzo di quelli applicati dall’industria dell’Unione ai propri acquirenti indipendenti UE.
(30)
In base alle statistiche sulle esportazioni cinesi, si è stabilito che durante il PIR il 40 % di tutte le esportazioni cinesi di transpallet manuali era destinato all’Unione. Gli USA, a cui corrisponde il 20 % di tutte le esportazioni cinesi, sono il secondo mercato di esportazione di questo tipo di prodotti, mentre i volumi rimanenti sono frammentati tra diverse destinazioni.
(31)
I prezzi delle esportazioni cinesi verso l’UE sono complessivamente in linea con i prezzi medi delle esportazioni cinesi verso tutti i paesi terzi tranne gli Stati Uniti. Si può tuttavia concludere che almeno parte delle esportazioni cinesi verso paesi terzi diversi da UE e USA (40 % delle esportazioni cinesi totali) potrebbe potenzialmente essere reindirizzata verso l’UE qualora le misure fossero abrogate. Un tale sviluppo è probabile, non solo perché potrebbero essere fissati prezzi più elevati in assenza di misure, ma soprattutto in considerazione della frammentazione delle esportazioni verso paesi terzi. Data l’importanza del mercato dell’Unione e dei canali di vendita già consolidati, risulterebbe più facile gestire una sola destinazione delle esportazioni invece di paesi diversi.
(32)
I prezzi delle esportazioni cinesi verso l’UE sono notevolmente più elevati di quelli delle esportazioni cinesi verso gli USA (sono stati del 17 % più costosi durante il PIR). Considerata l’omessa collaborazione degli esportatori cinesi, non è possibile determinare in che misura la differenza di prezzo sia imputabile al diverso mix di prodotti. Ciononostante, sulla base dei dati sulle esportazioni disponibili, non si può escludere che i transpallet manuali attualmente esportati verso gli USA a prezzi più bassi sarebbero (parzialmente) reindirizzati verso il mercato dell’Unione qualora le misure fossero abrogate. Un tale sviluppo potrebbe essere spiegato dai motivi descritti al considerando 31.
(33)
I confronti tra i prezzi appena illustrati dimostrano che l’UE rimane una destinazione altamente interessante per i produttori esportatori cinesi, che con tutta probabilità continuerebbero a esportare grandi quantità di transpallet manuali a basso prezzo.
3.4. Conclusioni sul rischio del persistere o della reiterazione del dumping
(34)
L’analisi di cui sopra dimostra che le importazioni cinesi hanno continuato ad entrare nel mercato dell’Unione a prezzi di dumping, con margini di dumping molto alti. Data in particolare l’analisi dei livelli dei prezzi nel mercato dell’Unione e in quelli di altri paesi terzi, nonché le capacità disponibili nella RPC, è possibile concludere che esiste il rischio del persistere del dumping qualora le misure venissero abrogate.
D. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
1. Produzione dell’Unione
(35)
Nell’Unione il prodotto simile è fabbricato da due gruppi di società che rappresentano i richiedenti, e da un terzo produttore dell’Unione di transpallet manuali. La loro produzione costituisce la produzione totale dell’Unione del prodotto simile ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
2. Industria dell’Unione
(36)
Dato che tali produttori rappresentano l’intera produzione di transpallet manuali dell’Unione, si considera che essi costituiscano l’industria dell’Unione, ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base, e in appresso saranno denominati «l’industria dell’Unione».
(37)
Un esportatore che non ha collaborato ha sostenuto che la Commissione abbia utilizzato una definizione imprecisa dell’industria dell’Unione dato che in essa e nell’analisi del pregiudizio ha incluso un produttore dell’Unione che non ha collaborato, aggiungendo che la Commissione ha così violato l’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base. Tuttavia, a norma dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base, l’industria dell’Unione comprende tutti i produttori dell’Unione del prodotto simile. A norma del regolamento di base il produttore che non ha collaborato fa quindi parte dell’industria dell’Unione. Come illustrato al considerando 42, i dati relativi al produttore dell’Unione che non ha collaborato sono stati inclusi unicamente per quanto riguarda l’analisi dei volumi delle vendite ad acquirenti indipendenti e le quote di mercato dell’industria dell’Unione. Si osservi inoltre che anche nel caso in cui il produttore dell’Unione che non ha collaborato fosse escluso dall’analisi, i risultati dell’inchiesta rimarrebbero invariati.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Osservazione preliminare
(38)
Dato che nessun produttore esportatore cinese del prodotto in esame ha collaborato alla presente inchiesta, le informazioni relative alle importazioni nell’Unione europea («il paese interessato») di tale prodotto originario della RPC si basano sui dati Eurostat.
2. Consumo nel mercato dell’Unione
(39)
Il consumo dell’Unione è stato calcolato sommando ai volumi delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato UE i dati sulle importazioni forniti da Eurostat.
(40)
Tra il 2007 e il PIR il consumo dell’Unione è diminuito del 40 % e il calo maggiore si è registrato tra il 2008 e il 2009.
Tabella 1
2007
2008
2009
PIR
Consumo UE complessivo (unità)
783 330
654 843
385 410
468 557
Indice (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni dalla RPC
(41)
Il volume delle importazioni originarie della RPC è sceso del 37 % durante il periodo in esame arrivando a 387 907 unità durante il PIR. Nonostante il significativo calo della domanda dell’Unione, la quota di mercato delle importazioni cinesi è aumentata nel corso del periodo in esame dato che esse non sono diminuite allo stesso ritmo del consumo dell’Unione. La quota di mercato delle importazioni dal paese interessato è quindi aumentata significativamente tra il 2007 e il PIR, arrivando all’83 % circa. Il prezzo medio delle importazioni cinesi è mutato leggermente durante il periodo in esame.
Tabella 2
2007
2008
2009
PIR
Volume delle importazioni dal paese interessato
(unità) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Indice (2007 = 100)
100
85
49
63
Quota di mercato delle importazioni dal paese interessato (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Prezzo delle importazioni dal paese interessato (EUR/unità) (7)
96
92
100
97
Indice (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(42)
In conformità dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indici economici pertinenti in rapporto con la situazione dell’industria dell’Unione. Per motivi di riservatezza (solo due produttori, i richiedenti, hanno collaborato al riesame) solo gli indici vengono riportati di seguito. Per quanto riguarda il volume totale delle vendite UE ad acquirenti indipendenti e la quota di mercato dell’industria dell’Unione illustrati nelle tabelle 6 e 7, per motivi di coerenza con le tabelle 1 e 2 (consumo e quota di mercato cinese), i dati si riferiscono a tutti e tre i produttori dell’Unione, sono cioè compresi i due gruppi richiedenti e il terzo fabbricante che non ha collaborato al riesame (le cifre relative al volume delle vendite di quest’ultimo si basano sulle informazioni presentate dai richiedenti).
4.1. Produzione
(43)
Nel PIR la produzione è diminuita del 35 % rispetto al 2007.
Tabella 3
2007
2008
2009
PIR
Produzione (unità)
Indice (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2. Capacità e indici di utilizzo degli impianti
(44)
La capacità di produzione si è mantenuta stabile tra il 2007 e il PIR. Sebbene la capacità di utilizzo degli impianti fosse già modesta nel 2007, il calo della produzione registrato tra il 2007 e il PIR ha portato a un’ulteriore riduzione significativa, di 20 punti percentuali, di tale fattore tra il 2007 e il PIR, periodo in cui esso ha raggiunto un livello estremamente basso.
Tabella 4
2007
2008
2009
PIR
Capacità di produzione (unità)
Indice (2007 = 100)
100
100
100
100
Utilizzo degli impianti
Indice (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3. Scorte
(45)
Tra il 2007 e il PIR le scorte finali dell’industria dell’Unione sono aumentate del 56 %.
Tabella 5
2007
2008
2009
PIR
Scorte finali (unità)
Indice (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4. Volume delle vendite
(46)
Le vendite dell’industria dell’Unione nel mercato dell’Unione ad acquirenti indipendenti sono calate del 50 % nel corso del periodo in esame, la diminuzione più significativa si è registrata tra il 2008 e il 2009.
Tabella 6
2007
2008
2009
PIR
Volume delle vendite UE ad acquirenti indipendenti (unità)
Indice (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5. Quota di mercato
(47)
La quota di mercato detenuta dall’industria dell’Unione, già esigua nel 2007, è diminuita ulteriormente del 16 % tra il 2007 e il PIR. Due dei quattro produttori dell’Unione dell’inchiesta iniziale hanno smesso di fabbricare transpallet manuali. Entrambi gli eventi possono essere considerati come uno sviluppo della maggiore pressione esercitata sul mercato dell’Unione dalle importazioni cinesi oggetto di dumping, pressione che è stata sentita più intensamente dall’industria dell’Unione in un contesto di forte calo del consumo.
Tabella 7
2007
2008
2009
PIR
Quota di mercato dell’industria dell’Unione
Indice (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6. Crescita
(48)
Tra il 2007 e il PIR il consumo dell’Unione è diminuito del 40 %. L’industria dell’Unione ha perso 3,2 punti percentuali della sua quota di mercato, mentre la quota di mercato delle importazioni in questione è aumentata di 5 punti percentuali.
4.7. Occupazione
(49)
Tra il 2007 e il PIR l’occupazione nell’industria dell’Unione è diminuita del 17 %; questo dato evidenzia gli sforzi compiuti dall’industria dell’Unione per razionalizzare la produzione in una situazione di forte diminuzione della domanda.
Tabella 8
2007
2008
2009
PIR
Occupazione in rapporto al prodotto in esame (dipendenti)
Indice (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8. Produttività
(50)
La produttività della manodopera dell’industria dell’Unione, in termini di produzione annua per dipendente, è diminuita del 22 % tra il 2007 e il PIR.
Tabella 9
2007
2008
2009
PIR
Produttività (unità per dipendente)
Indice (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9. Prezzi di vendita e fattori che incidono sui prezzi sul mercato interno
(51)
I prezzi di vendita unitari dell’industria dell’Unione sono aumentati del 4 % tra il 2007 e il PIR.
Tabella 10
2007
2008
2009
PIR
Prezzo unitario sul mercato UE (EUR/unità)
Indice (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10. Salari
(52)
Tra il 2007 e il PIR il salario medio per dipendente è diminuito del 29 %; questo dato evidenzia i risultati positivi raggiunti grazie agli sforzi compiuti dall’industria dell’Unione al fine di contenere i costi nonostante i problemi causati dal drastico calo del volume della produzione.
Tabella 11
2007
2008
2009
PIR
Costo annuale del lavoro per dipendente (‘000 EUR)
Indice (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11. Investimenti
(53)
Tra il 2007 e il PIR il flusso annuo di investimenti effettuati nel prodotto in esame dall’industria dell’Unione è diminuito nettamente del 91 %.
Tabella 12
2007
2008
2009
PIR
Investimenti netti (EUR)
Indice (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12. Redditività e utile sul capitale investito
(54)
La redditività dell’industria dell’Unione ha registrato una notevole diminuzione, pari al 66 %, tra il 2007 e il PIR.
(55)
Anche l’utile sul capitale investito («ROI») è calato in modo sostanziale, del 57 %, nel corso del periodo in esame.
Tabella 13
2007
2008
2009
PIR
Redditività netta delle vendite UE ad acquirenti indipendenti (in % sulle vendite nette)
Indice (2007 = 100)
100
68
-2
34
ROI (utile netto in % del valore contabile netto degli investimenti)
Indice (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13. Flusso di cassa e capacità di reperire capitali
(56)
Il flusso di cassa netto delle attività operative è descritto nella tabella 14. Non sono emersi elementi per ritenere che l’industria dell’Unione abbia avuto difficoltà a reperire capitali, principalmente in ragione del fatto che alcuni produttori fanno parte di gruppi più grandi.
Tabella 14
2007
2008
2009
PIR
Flusso di cassa (EUR)
Indice (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14. Entità del margine di dumping
(57)
Tenuto conto del volume, della quota di mercato e dei prezzi delle importazioni dalla RPC, l’impatto dei margini di dumping effettivi sull’industria dell'Unione non può essere considerato trascurabile.
4.15. Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(58)
Gli indicatori sopra esaminati indicano che nonostante l’istituzione di misure antidumping nel 2005 la situazione economica e finanziaria dell’industria dell’Unione è rimasta molto fragile data la presenza massiccia di prodotti cinesi a basso prezzo sul mercato dell’Unione. Il contesto già precario si è trasformato in una chiara situazione di pregiudizio durante il 2009 e il PIR, quando un notevole calo del consumo dell’Unione ha evidenziato tutta l’intensità della pressione negativa esercitata dalle importazioni cinesi oggetto di dumping. Durante tale periodo l’industria dell’Unione ha infatti visto diminuire la propria produzione e i propri volumi di vendita a un ritmo più sostenuto rispetto al consumo dell’Unione subendo così una perdita supplementare sostanziale della propria quota di mercato. Nello stesso periodo e nonostante le misure, la quota di mercato delle importazioni cinesi è aumentata ulteriormente e i prodotti cinesi hanno continuato a essere importati a prezzi notevolmente inferiori ai prezzi dell’industria dell’Unione. Nel corso del PIR gli utili dell’industria dell’Unione sono ulteriormente diminuiti, di conseguenza essa non è riuscita a riprendersi dagli effetti del dumping e la sua situazione è peggiorata in tale periodo.
4.16. Conclusioni
(59)
Tra il 2007 e il PIR, nonostante l’adozione di misure antidumping, l’evoluzione di alcuni importanti indicatori è stata negativa: la redditività è scesa di 4,9 punti percentuali, i volumi della produzione e delle vendite sono diminuiti rispettivamente del 35 % e 50 %, l’utilizzo degli impianti si è ridotto del 35 %, seguito da un calo del livello occupazionale. Anche se una parte di questi sviluppi negativi potrebbe essere imputabile alla forte riduzione del consumo, sceso del 40 % nel periodo in esame, l’ulteriore riduzione della quota di mercato dell’industria dell’Unione (calata di 4 punti percentuali tra il 2007 e il PIR) e il costante aumento della quota di mercato delle importazioni dalla RPC indicano chiaramente una maggiore pressione derivante dalle importazioni cinesi oggetto di dumping. Dato il quasi monopolio già raggiunto dalle importazioni cinesi sul mercato dell’Unione, qualsiasi ulteriore aumento delle importazioni cinesi, anche in considerazione dei loro prezzi molto bassi, potrebbe portare l’utilizzo degli impianti dell’industria dell’Unione a un livello inferiore a quello necessario per garantirne la sostenibilità. A tale proposito si rammenta che due produttori dell’Unione sono stati obbligati a cessare la propria attività legata ai transpallet manuali nel corso del periodo in esame, come già indicato al considerando 47.
(60)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni, un produttore esportatore cinese ha osservato che alcuni indicatori, tra cui la produzione, il volume delle vendite, la redditività, l’utilizzo degli impianti e l’occupazione, non evidenziano uno sviluppo negativo per l’industria dell’Unione. La società in questione ha tuttavia preso in considerazione unicamente l’andamento tra il 2009 e il PIR, mentre per la valutazione del pregiudizio è opportuno tenere conto degli sviluppi complessivi dell’industria dell’Unione durante il periodo in esame, cioè tra il 2007 e il PIR. Come spiegato in precedenza (cfr. considerando da 43 a 49), tutti gli indicatori del pregiudizio menzionati dall’esportatore cinese hanno conosciuto un’evoluzione negativa nell’arco del periodo in esame.
(61)
Lo stesso esportatore ha inoltre sostenuto che la Commissione non ha effettuato distinzioni tra gli effetti pregiudizievoli causati dalle importazioni oggetto di dumping e altri effetti, in particolare il calo della domanda derivante dalla crisi economica. Tuttavia, se da un lato è vero che il consumo dell’Unione è diminuito del 40 % durante il periodo in esame, dall’altro gli esportatori cinesi sono riusciti a conquistare contemporaneamente una significativa quota di mercato a scapito dell’industria dell’Unione. Inoltre, come indicato al considerando 58, si rammenta che l’impatto delle importazioni oggetto di dumping è stato in realtà maggiormente pregiudizievole nel periodo in cui la domanda era debole.
Si conclude pertanto che nonostante l’esistenza di misure antidumping l’industria dell’Unione ha subito notevole pregiudizio durante il PIR.
5. Impatto delle importazioni oggetto di dumping e di altri fattori
5.1. Impatto delle importazioni oggetto di dumping
(62)
Nonostante il calo del consumo nell’Unione europea durante il periodo in esame, il volume di importazioni dal paese interessato non è diminuito allo stesso ritmo, portando quindi le importazioni cinesi a incrementare ulteriormente la loro quota di mercato. In mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi, l’undercutting (vendita a prezzo inferiore) e l’underselling (vendita a prezzo inferiore al prezzo non pregiudizievole) sono stati calcolati in base ai dati disponibili più attendibili, i quali comprendono diverse fonti di informazione, cioè i dati Eurostat, offerte di produttori esportatori cinesi presentate dai richiedenti e fatture di esportazione raccolte dalle autorità doganali degli Stati membri. Si è riscontrato che le importazioni dal paese interessato presentavano prezzi inferiori dal 43 % al 78 % rispetto a quelli dell’industria dell’Unione, a seconda della fonte di informazione impiegata.
5.2. Importazioni da altri paesi
(63)
Le importazioni da altri paesi sono molto modeste e sono diminuite di un ulteriore 79 % tra il 2007 e il PIR. Anche la quota di mercato di queste importazioni è diminuita durante il PIR. Per motivi di riservatezza (solo due produttori rappresentano l’industria dell’Unione) solo gli indici vengono riportati di seguito.
Tabella 15
2007
2008
2009
PIR
Volume delle importazioni da altri paesi (unità)
Indice (2007 = 100)
100
60
6
21
Quota di mercato delle importazioni dagli altri paesi
Indice (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Conclusioni
(64)
Come indicato al considerando 41, le importazioni dal paese interessato sono aumentate in termini di quota di mercato nel corso del periodo in esame nonostante il calo significativo del consumo dell’Unione. Ciò ha portato la quota di mercato detenuta dalle importazioni cinesi all’83 % del consumo dell’Unione durante il PIR. La maggiore pressione in termini di volumi, nonostante la domanda generale al ribasso, è stata accompagnata dai prezzi molto bassi delle importazioni cinesi verso l’Unione, i quali sono stati notevolmente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione. Si conclude pertanto che esiste un nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping dalla RPC e il pregiudizio notevole subito dall’industria UE durante il PIR.
F. RISCHIO DEL PERSISTERE DEL PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari
(65)
Come si è visto, l’istituzione di misure antidumping non ha consentito all’industria dell’Unione di riprendersi dal pregiudizio subito.
2. Probabile andamento delle esportazioni cinesi in caso di abrogazione delle misure
(66)
Come indicato al considerando 27, vi è un’enorme capacità di produzione nella RPC. I livelli di produzione registrati nel 2008 e nel 2009, pari rispettivamente a 1,5 milioni e a 800 000 unità, erano già più del doppio di quelli dell’intero mercato dell’Unione. Inoltre, solo una parte limitata della produzione cinese (il 14 % nel 2008 e il 23 % nel 2009) era venduta sul mercato interno cinese. In assenza di misure, significative quantità supplementari di transpallet manuali cinesi potrebbero quindi essere destinate al mercato dell’Unione.
(67)
Come indicato al considerando 31, i prezzi delle esportazioni cinesi verso l’UE sono complessivamente in linea con i prezzi medi delle esportazioni cinesi verso tutti i paesi terzi. Si può tuttavia concludere che almeno parte delle esportazioni cinesi verso paesi terzi diversi da UE e USA (40 % delle esportazioni cinesi totali) potrebbe potenzialmente essere reindirizzata verso l’UE qualora le misure fossero abrogate. Un tale sviluppo è probabile, non solo perché potrebbero essere fissati prezzi più elevati in assenza di misure, ma soprattutto in considerazione della frammentazione delle esportazioni verso paesi terzi. Data l’importanza del mercato dell’Unione e dei canali di vendita già consolidati, risulterebbe più facile gestire una sola destinazione delle esportazioni invece di tanti paesi diversi.
3. Conclusioni
(68)
Alla luce dei risultati indicati ai considerando 66 e 67, si conclude che vi è il rischio che il notevole pregiudizio riscontrato durante il PIR persista qualora le misure fossero abrogate. Ciò potrebbe portare a un ulteriore deterioramento della situazione economica e finanziaria dell’industria dell’Unione che potrebbe persino metterne in pericolo l’esistenza nel medio termine.
G. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Introduzione
(69)
A norma dell’articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore fosse contrario all’interesse generale dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione dei diversi interessi coinvolti, vale a dire quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori.
(70)
Va ricordato che nell’inchiesta iniziale l’adozione delle misure non è stata considerata contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, il fatto che la presente inchiesta si svolga nel quadro di un riesame e analizzi pertanto una situazione in cui sono già state applicate misure antidumping, consente di individuare qualsiasi effetto negativo indebito delle misure antidumping in vigore sulle parti interessate.
(71)
Si è pertanto proceduto ad esaminare se, nonostante le conclusioni sul rischio del persistere del dumping pregiudizievole, si potesse concludere che il mantenimento delle misure fosse, nel caso specifico, contrario all’interesse dell’Unione.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(72)
La quota di mercato dell’industria dell’Unione ha continuato a diminuire, mentre la quota di mercato delle importazioni dal paese interessato è notevolmente aumentata nel periodo in esame. Due dei quattro produttori iniziali dell’Unione hanno cessato la produzione del prodotto oggetto dell’inchiesta. L’industria dell’Unione ha inoltre subito notevole pregiudizio durante il periodo in esame. Se non venissero applicate le misure, l’industria dell’Unione sarebbe probabilmente in una situazione ancora peggiore.
3. Interesse degli importatori e degli utilizzatori
(73)
Nessuno degli importatori indipendenti che sono stati contattati si è dichiarato disposto a collaborare. Si rammenta che durante l’inchiesta iniziale si era accertato che l’incidenza dell’istituzione di misure non sarebbe stata significativa per gli utilizzatori. Nonostante le misure siano in vigore da cinque anni, gli importatori/utilizzatori dell’Unione hanno continuato ad approvvigionarsi principalmente dalla RPC. Non è stata comunque fornita alcuna indicazione su eventuali difficoltà a reperire altre fonti di approvvigionamento. Si rammenta inoltre che nell’inchiesta iniziale gli utilizzatori che hanno collaborato si sono dichiarati neutrali riguardo l’istituzione di misure e che si è concluso che i transpallet manuali erano di importanza secondaria per la loro attività. Nessun elemento indicante il contrario è stato rilevato nel corso del presente riesame. Si conclude quindi che il mantenimento delle misure antidumping con ogni probabilità non avrà un effetto significativo sugli importatori/utilizzatori dell’Unione. Infatti, in mancanza di misure le importazioni cinesi oggetto di dumping potrebbero monopolizzare il mercato dell’Unione di transpallet manuali.
4. Conclusioni
(74)
Alla luce di quanto esposto, non è chiaramente possibile concludere che il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore sia contrario all’interesse dell’Unione.
H. MISURE ANTIDUMPING
(75)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base alle quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure attualmente in vigore. È stato inoltre concesso loro un periodo di tempo entro il quale potevano presentare osservazioni al riguardo. Si è tenuto conto di tutte le comunicazioni e di tutte le osservazioni debitamente motivate.
(76)
Al momento della comunicazione delle conclusioni, l’industria dell’Unione ha sottolineato che i livelli di dumping e undercutting riscontrati dal riesame sono molto più elevati di quelli rilevati durante l’inchiesta iniziale e che vi è una crescente pressione da parte delle importazioni cinesi oggetto di dumping. L’industria dell’Unione ha quindi osservato che la Commissione dovrebbe prendere in considerazione una nuova valutazione del livello dei dazi antidumping. Alla luce di queste osservazioni e dei risultati del presente riesame, si sta attualmente valutando la possibilità di aprire un ampio riesame intermedio limitato al dumping.
(77)
Si conclude di conseguenza, conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, che è opportuno mantenere le misure antidumping sulle importazioni di transpallet manuali e dei relativi componenti essenziali originari della RPC. Si ricorda che queste misure consistono in dazi ad valorem ad aliquote diverse.
(78)
Si rammenta che le misure oggetto del presente riesame sono state estese dal regolamento (CE) n. 499/2009 alle importazioni dello stesso prodotto spedito dalla Thailandia, a prescindere che sia originario o no della Thailandia. Non sono stati forniti nuovi elementi a questo proposito nel quadro del presente riesame. È opportuno quindi che il dazio antidumping definitivo del 46,7 % applicabile «per tutte le altre società» alle importazioni originarie della RPC sia esteso alle importazioni dello stesso prodotto spedito dalla Thailandia, a prescindere che sia dichiarato o meno originario della Thailandia.
(79)
Le aliquote dei dazi antidumping applicate a titolo individuale specificate nel presente regolamento sono applicabili unicamente alle importazioni del prodotto in esame fabbricato dalle società in questione e, pertanto, dai soggetti giuridici specifici menzionati. Le importazioni del prodotto in esame fabbricato da qualsiasi altra società, la cui ragione sociale, completa di indirizzo, non sia menzionata specificamente nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(80)
Le eventuali richieste di applicazione delle aliquote individuali del dazio antidumping (per esempio in seguito ad un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità di produzione o di vendita) devono essere inviate alla Commissione (8) al più presto e con tutte le informazioni pertinenti, indicando in particolare eventuali modifiche delle attività della società legate alla produzione, alle vendite sul mercato interno e alle vendite all’esportazione, connesse ad esempio al cambiamento della ragione sociale o delle entità di produzione e di vendita. Se opportuno, il regolamento sarà modificato aggiornando l’elenco delle società che beneficiano di aliquote individuali,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di transpallet manuali e dei relativi componenti essenziali, ossia il telaio e il sistema idraulico, attualmente classificati ai codici NC ex 8427 90 00 (codici TARIC 8427900011 e 8427900019) ed ex 8431 20 00 (codici TARIC 8431200011 e 8431200019), originari della Repubblica popolare cinese. Ai fini del presente regolamento, i transpallet manuali sono carrelli a ruote munite di forche mobili destinati alla movimentazione dei pallet, concepiti per essere spinti, tirati e guidati manualmente su superfici regolari, piane e dure da un operatore pedonale che utilizza un attrezzo articolato. I transpallet manuali sono concepiti soltanto per sollevare un carico, azionando l’attrezzo come una pompa, ad un’altezza sufficiente perché possa essere trasportato e non hanno altre funzioni o utilizzi che permettano ad esempio: i) di spostare e sollevare i carichi ad un’altezza superiore per operazioni di magazzinaggio (elevatori); ii) impilare i pallet (carrelli stivatori); iii) sollevare il carico fino all’altezza di un piano di lavoro (carrelli a pantografo); o iv) sollevare e pesare i carichi (carrelli pesatori).
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sotto elencate è la seguente:
Società
Aliquota del dazio
(%)
Codice Addizionale TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, RPC
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, RPC
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, RPC
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, PRC
7,6
A603
Tutte le altre società
46,7
A999
3. Il dazio antidumping definitivo applicabile a «tutte le altre società» di cui al paragrafo 2, è esteso alle importazioni di transpallet manuali e dei loro componenti essenziali, ossia il telaio e il sistema idraulico, definiti al paragrafo 1, attualmente classificati ai codici NC ex 8427 90 00 ed ex 8431 20 00 (codici TARIC 8427900011 e 8431200011) e spediti dalla Thailandia, a prescindere che siano dichiarati o meno originari della Thailandia.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno Stato membro.
Fatto a Lussemburgo, il 10 ottobre 2011