NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
REGOLAMENTO (UE) N. 821/2011 DELLA COMMISSIONE
del 16 agosto 2011
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di acetato di vinile originario degli Stati Uniti d'America
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea (l'"Unione"),
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1), in particolare l'articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Apertura
(1)
Il 4 dicembre 2010, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2), la Commissione ha annunciato l'apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nell'Unione di acetato di vinile originario degli Stati Uniti d'America (di seguito "USA" o il "paese interessato").
(2)
Il procedimento è stato aperto in seguito a una denuncia presentata il 22 ottobre 2010 da Ineos Oxide Ltd ("il denunziante"), che rappresenta una parte notevole, in questo caso superiore al 25%, della produzione totale di acetato di vinile dell'industria dell'Unione. La denuncia conteneva elementi di prova di pratiche di dumping relative al prodotto citato e del notevole pregiudizio da esse derivante, tali da giustificare l'apertura di un procedimento.
2. Parti interessate dal procedimento
(3)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del procedimento il denunziante, altri produttori noti dell'Unione, i produttori esportatori del paese interessato, gli importatori, gli operatori commerciali, gli utilizzatori, i fornitori e le associazioni notoriamente interessati nonché i rappresentanti degli Stati Uniti d'America. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di esprimere il loro punto di vista per iscritto e di chiedere di essere ascoltate entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(4)
È stata concessa un'audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere motivi particolari per essere sentite.
(5)
La Commissione ha inviato questionari ai quattro produttori esportatori noti nel paese interessato. Tre di tali produttori esportatori hanno fatto pervenire una risposta al questionario. Il quarto produttore esportatore si è rifiutato di collaborare all'inchiesta ed è stato pertanto informato che sarebbe stato soggetto al trattamento previsto per le società in caso di omessa collaborazione a norma dell'articolo 18 del regolamento di base.
(6)
La Commissione ha inoltre inviato questionari al denunziante e all'altro produttore dell'Unione citato nella denuncia.
(7)
Considerato il numero elevato di importatori indipendenti potenzialmente interessati dalla presente inchiesta, nell'avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento, conformemente all'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, selezionare un campione, tutti gli importatori indipendenti sono stati invitati a manifestarsi alla Commissione e a fornire le informazioni specificate nell'avviso di apertura. Tuttavia, dal momento che solo due importatori si sono manifestati entro il termine fissato nell'avviso di apertura, si è deciso che il campionamento non fosse necessario. Due importatori dell'Unione hanno debitamente risposto al questionario ed è stata effettuata una visita di verifica presso la sede di uno di essi.
(8)
D'altro canto, si sono manifestate diverse parti interessate in qualità di utilizzatori. A tali parti è stato inviato un questionario appositamente elaborato per gli utilizzatori. Dodici società hanno risposto al questionario e la Commissione ha effettuato visite di verifica presso le sedi di due si esse.
(9)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse dell'Unione e ha effettuato verifiche presso le sedi delle seguenti società:
(a)
Produttori dell'Unione
Ineos Oxide Ltd, Regno Unito
Wacker Chemie AG, Germania
(b)
Produttori esportatori del paese interessato
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Società indipendenti del paese interessato
Terminal, Stati Uniti [ragione sociale della parte e ubicazione sono informazioni riservate]
(d)
Società collegate e indipendenti dell'Unione
Celanese Chemicals Europe GmbH, Germania
Lyondell Chemie Nederland B.V., Paesi Bassi
Terminal, Unione [ragione sociale della parte e ubicazione sono informazioni riservate]
(e)
Società collegate né dell'Unione, né degli Stati Uniti d'America
Dow Europe GmbH, Svizzera
(f)
Importatori
Gantrade Ltd, Regno Unito
(g)
Utilizzatori
Vinavil, Mapei, Italia
Synthomer, Regno Unito
3. Periodo dell'inchiesta
(10)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2009 e il 30 settembre 2010 ("periodo dell'inchiesta" o "PI"). L'analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2007 e la fine del PI ("periodo in esame").
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(11)
Il prodotto in esame è l'acetato di vinile originario degli Stati Uniti d'America, attualmente classificabile al codice NC 2915 32 00.
(12)
L'acetato di vinile (di seguito "VAM" o "prodotto in esame") è un prodotto chimico di base derivato dall'acido acetico.
(13)
L'acetato di vinile ha una grande varietà di applicazioni. La maggior parte dell'acetato di vinile prodotto viene utilizzato come materiale per la produzione di due prodotti derivati: l'acetato polivinilico e l'alcol polivinilico. Questi prodotti derivati costituiscono un importante polimero nelle diverse industrie. I polimeri dell'acetato polivinilico sono comunemente utilizzati nella produzione di vernici, adesivi, rivestimenti e per il finissaggio dei tessili.
(14)
L'inchiesta ha rivelato che esiste un solo tipo di prodotto in esame.
2. Prodotto simile
(15)
L'inchiesta ha dimostrato che l'acetato di vinile prodotto e venduto nell'Unione dall'industria dell'Unione e l'acetato di vinile prodotto nel paese interessato ed esportato nell'Unione possiedono le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e sono destinati agli stessi usi. Pertanto tali prodotti sono considerati a titolo provvisorio prodotti simili a norma dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
1. Valore normale
(16)
Per determinare il valore normale, si è in primo luogo stabilito che le vendite sul mercato interno del prodotto simile ad acquirenti indipendenti dei rispettivi produttori esportatori del paese interessato fossero rappresentative, cioè che il volume totale di tali vendite rappresentasse almeno il 5% del volume totale di vendite all'esportazione del prodotto in esame sul mercato dell'Unione, come disposto dall'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base.
(17)
La Commissione ha poi esaminato se le vendite sul mercato interno di ciascun produttore esportatore si potessero considerare effettuate nell'ambito di normali operazioni commerciali, a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tal fine si è calcolata la proporzione di vendite remunerative effettuate sul mercato interno ad acquirenti indipendenti durante il PI.
(18)
Le transazioni di vendita sul mercato interno sono state considerate remunerative se il prezzo unitario era pari o superiore al costo di produzione. Si è così determinato il costo di produzione sul mercato interno durante il PI.
(19)
Nel caso in cui oltre l'80% del volume delle vendite sul mercato interno sia stato effettuato a prezzi superiori ai costi e la media ponderata del prezzo di vendita fosse pari o superiore alla media ponderata del costo di produzione, il valore normale è stato calcolato come la media ponderata dei prezzi di tutte le vendite sul mercato interno, remunerative o meno. Tuttavia, qualora il volume delle vendite remunerative sia stato pari o inferiore all'80% del volume totale delle vendite, o qualora il prezzo medio ponderato fosse inferiore al costo di produzione medio ponderato, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo medio ponderato delle sole vendite remunerative sul mercato interno.
2. Prezzo all'esportazione
(20)
L'inchiesta ha rivelato che l'acetato di vinile è stato esportato dal paese interessato nell'Unione i) tramite società commerciali collegate con sede nell'Unione; oppure ii) nel caso di un produttore esportatore, tramite una società commerciale collegata con sede al di fuori dell'Unione.
(21)
In entrambi i casi, i prezzi all'esportazione sono stati stabiliti in base ai prezzi ai quali il prodotto è stato rivenduto ai primi acquirenti indipendenti dell'Unione, a norma dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, debitamente adeguato tenendo conto sia dei costi intervenuti tra l'importazione e la rivendita che degli utili.
3. Confronto
(22)
Il valore normale e il prezzo all'esportazione dei rispettivi produttori esportatori sono stati confrontati a livello franco fabbrica.
(23)
Ai fini di un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, secondo quanto prescrive l'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Sono stati effettuati, ove giustificati e applicabili, adeguamenti per le differenze relative a spese di movimentazione e magazzinaggio, trasporto e assicurazione, credito, sconti, commissioni, dazi all'importazione.
4. Margine di dumping
(24)
Secondo l'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping per i produttori esportatori degli Stati Uniti d'America che hanno collaborato è stato stabilito in base a un confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all'esportazione.
(25)
Per determinare il margine di dumping dei produttori esportatori che non hanno collaborato, è stato innanzitutto determinato il grado di non collaborazione. A tale scopo si è effettuato un confronto tra il volume delle esportazioni verso l'Unione indicato dai produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta e le corrispondenti statistiche di Eurostat sulle importazioni.
(26)
Considerando che il livello di collaborazione negli Stati Uniti d'America è stato elevato (superiore al 90%), si è ritenuto opportuno fissare in via provvisoria il margine di dumping residuo dei produttori esportatori di tale paese che non avevano collaborato al livello del dazio più elevato imposto ad un esportatore che aveva collaborato. Tale questione potrà essere soggetta ad ulteriore valutazione nella fase definitiva.
(27)
In base alla metodologia di cui sopra, i margini di dumping provvisori, espressi in percentuale del prezzo all'importazione cif frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margini di dumping provvisori
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Tutte le altre società
13,8 %
D. PREGIUDIZIO
1. Produzione dell'Unione e industria dell'Unione
(28)
La denuncia è stata presentata da Ineos Oxide Ltd (di seguito "il denunziante"), un produttore di acetato di vinile dell'Unione, che rappresenta una parte notevole della produzione totale dell'Unione. Un secondo produttore dell'Unione, Wacker GmbH, ha sostenuto l'apertura del procedimento. La denuncia è stata perciò sostenuta da produttori dell'Unione che rappresentano oltre il 25% della produzione totale di acetato di vinile dell'industria dell'Unione. Il procedimento è stato pertanto aperto a norma delle disposizioni dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
(29)
Un terzo produttore con sede nell'Unione (Celanese Europe GmbH) è risultato essere collegato ad un produttore esportatore con sede nel paese interessato. In base alle informazioni ottenute nel corso dell'inchiesta, si è stabilito in via provvisoria che questo produttore era interamente controllato dalla Celanese Corporation con sede negli Stati Uniti, la quale riveste un ruolo decisivo nell'ambito delle principali operazioni commerciali europee, come la pianificazione aziendale, il controllo della produzione e le attività di acquisto e di vendita.
(30)
Considerato quanto sopra, si è ritenuto che lo status di Celanese Europe GmbH all'interno del gruppo fosse tale da causare un comportamento che sarebbe stato diverso da quello di altri produttori non collegati, a norma dell'articolo 4, paragrafo 2, del regolamento di base. Si è inoltre ritenuto che, in virtù di tale status, la società potesse risentire in misura minore delle conseguenze negative del dumping pregiudizievole. Inoltre, se tale società fosse presa in considerazione ai fini delle risultanze sul pregiudizio, i dati aggregati relativi alla composizione dell'industria dell'Unione risulterebbero distorti.
(31)
Su tali basi, si è stabilito in via provvisoria che Celanese Europe GmbH non rientrasse nella definizione dell'industria dell'Unione.
(32)
Sono pertanto i due produttori, Ineos Oxide Ltd e Wacker GmbH, a costituire l'industria dell'Unione a norma dell'articolo 4, paragrafo 1, e dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base, rappresentando il 100% della produzione dell'Unione. Essi sono denominati di seguito "industria dell'Unione".
2. Determinazione del mercato dell'Unione in questione
(33)
Ai fini di stabilire se l'industria dell'Unione, definita ai considerando 28 e seguenti, fosse stata oggetto di notevole pregiudizio, si è esaminato in che misura si dovesse tener conto della produzione vincolata del prodotto in esame da parte dell'industria dell'Unione.
(34)
In effetti il prodotto in esame è venduto dall'industria dell'Unione sia sul a) mercato libero che sul b) mercato vincolato (nell'ambito dello stesso gruppo cui appartiene la società). Nel mercato vincolato, il prodotto in esame è utilizzato come materia prima di vari prodotti usati per vernici, adesivi, rivestimenti, ecc.
(35)
Ciò premesso, il prodotto in esame venduto come materia prima di altri prodotti a società appartenenti allo stesso gruppo è considerato destinato ad un "uso vincolato", nella misura in cui si verifica almeno una delle due seguenti condizioni: i) le vendite non sono effettuate a prezzi di mercato o ii) l'acquirente non ha una libera scelta di fornitore all'interno dello stesso gruppo di società. Nel corso dell'inchiesta è stato rilevato in via provvisoria che le vendite ad entità collegate, che acquistano il prodotto in esame come materia prima per la fabbricazione di un prodotto differente, devono essere considerate vendite vincolate; è risultato che, data la politica commerciale delle società, queste entità collegate non potevano scegliere liberamente il fornitore.
(36)
Tale distinzione è significativa ai fini dell'analisi del pregiudizio. L'acetato di vinile destinato all'uso vincolato non è risultato essere in concorrenza diretta con le importazioni dal paese interessato. Al contrario, la produzione destinata alle vendite sul mercato libero è risultata essere in diretta concorrenza con tali importazioni, poiché le vendite erano effettuate alle condizioni normali di mercato; ciò implica la libera scelta del fornitore. Risulta pertanto giustificata la distinzione tra il mercato vincolato e il mercato libero nell'analisi di determinati indicatori del pregiudizio.
(37)
A tale riguardo, si è ritenuto che i seguenti indicatori economici relativi all'industria dell'Unione potessero essere ragionevolmente analizzati in riferimento all'attività complessiva, cioè includendo l'uso vincolato dell'industria dell'Unione: produzione, capacità, utilizzo degli impianti, investimenti, scorte, occupazione, produttività, salari ed entità del margine di dumping. Ciò in ragione del fatto che tali indicatori variano a prescindere che il prodotto sia poi trasferito all'interno di una società o di un gruppo di società per essere sottoposto a ulteriore lavorazione o che esso sia venduto sul mercato libero.
(38)
Quanto a redditività, flussi di cassa, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali, l'analisi è stata effettuata esclusivamente sul mercato libero, poiché i prezzi sui mercati vincolati non sono rappresentativi delle condizioni normali di mercato, pertanto ciò compromette l'affidabilità di tali indicatori.
(39)
Gli altri indicatori economici relativi all'industria dell'Unione, e cioè consumi, vendite, quote e prezzi di mercato nel mercato dell'Unione, sono stati analizzati e valutati con principale riferimento alla situazione prevalente sul mercato libero, in particolare laddove esistono condizioni di mercato misurabili e le transazioni vengono effettuate alle condizioni normali di mercato che implicano la libera scelta del fornitore.
(40)
Per tali indicatori, si è comunque tenuto conto del mercato vincolato, che è stato confrontato con i dati relativi al mercato libero, per determinare se fosse probabile che la situazione del mercato vincolato alterasse le risultanze derivate dall'analisi del solo mercato libero.
3. Consumo dell'Unione
(41)
Il consumo dell'Unione è stato stabilito aggiungendo il volume totale delle importazioni di acetato di vinile in base ai dati Eurostat, confrontato con le informazioni sulle importazioni verificate fornite dai produttori esportatori del paese interessato, al volume totale delle vendite dell'industria dell'Unione e dell'altro produttore con sede nell'Unione sul mercato dell'Unione.
(42)
Visti il numero limitato di fornitori e la necessità di tutelare i dati aziendali riservati, a norma dell'articolo 19 del regolamento di base, l'andamento del consumo è indicizzato.
Tabella 1
Consumo dell'Unione
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Consumo totale
100
90
87
99
Mercato vincolato
100
96
100
104
Mercato libero
100
88
82
97
(43)
Nel periodo in esame il consumo nell'intero mercato dell'Unione e nel mercato libero ha subito una leggera flessione, pari rispettivamente all'1 % e al 3 %. Al contrario, nello stesso periodo il mercato vincolato ha registrato un aumento del 4 %.
4. Importazioni dal paese interessato
4.1. Volume e quota di mercato
(44)
Le importazioni dal paese interessato hanno registrato il seguente andamento, espresso in volume e quota di mercato:
Tabella 2
Importazioni dagli Stati Uniti d'America
Volumi delle importazioni (T)
2007
2008
2009
PI
Stati Uniti d'America
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indice 2007 = 100)
100
142
130
148
Quota di mercato nel mercato complessivo
(Indice 2007 = 100)
100
159
150
149
Quota di mercato nel mercato libero
(Indice 2007 = 100)
100
162
157
152
Fonte: Eurostat e informazioni fornite dalle parti interessate tramite le risposte ai questionari.
(45)
Nel periodo considerato, le importazioni nell'intero mercato dell'Unione (mercato vincolato e mercato libero) dal paese interessato sono aumentate del 48 %. Ciò ha comportato un aumento della quota di mercato nello stesso periodo pari al 49 %. La quota di mercato nel mercato libero è aumentata del 52 %.
4.2. Prezzi delle importazioni e sottoquotazione del prezzo
(46)
I prezzi medi delle importazioni dal paese interessato hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 3
Prezzi delle importazioni dagli Stati Uniti d'America
Prezzi delle importazioni (EUR/T)
2007
2008
2009
PI
Stati Uniti d'America
774
814
541
573
(Indice 2007 = 100)
100
105
70
74
Fonte: Eurostat
(47)
Nonostante si sia registrato un lieve aumento durante il PI, i prezzi medi complessivi delle importazioni dal paese interessato sono diminuiti del 26% tra il 2007 e il PI.
(48)
I prezzi di vendita praticati sul mercato dell'Unione sono stati oggetto di un confronto tra i prezzi medi praticati dall'industria dell'Unione sul mercato libero e quelli delle importazioni dal paese interessato. I prezzi di vendita dell'industria dell'Unione sono stati adeguati, ove del caso, franco fabbrica, vale a dire escludendo i costi del trasporto nell'Unione e al netto di sconti e riduzioni.
(49)
Tali prezzi sono stati confrontati con i prezzi praticati dai produttori esportatori statunitensi che hanno collaborato al netto di sconti e adeguati, ove del caso, al prezzo cif franco frontiera dell'Unione, tenendo opportunamente conto dei costi di sdoganamento e delle spese successive all'importazione.
(50)
Dal confronto è risultato che durante il PI le importazioni del prodotto in esame nell'Unione da parte di tutti gli esportatori che hanno collaborato sono state effettuate a prezzi inferiori a quelli dell'industria dell'Unione. Il livello medio della sottoquotazione del prezzo, espresso in percentuale dei prezzi dell'Unione, si è attestato al 17,9 %, sulla base dei dati verificati forniti dai produttori esportatori che hanno collaborato. Questo livello di sottoquotazione si è accompagnato a una evoluzione negativa e a una notevole depressione dei prezzi.
5. Importazioni da altri paesi terzi
(51)
La seguente tabella mostra l'andamento delle importazioni originarie di altri paesi terzi.
Tabella 4
Volume delle importazioni da altri paesi terzi
Volumi delle importazioni (T)
2007
2008
2009
PI
Stati Uniti d'America
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indice 2007 = 100)
100
142
130
148
Arabia Saudita
0
0
0
73 156
Altri
88 138
52 414
15 937
8 198
Indice 2007 = 100
100
59
18
9
Quota di mercato nel mercato complessivo
(Indice 2007 = 100)
100
66
21
9
Quota di mercato nel mercato libero
(Indice 2007 = 100)
100
68
22
10
Fonte: Eurostat
(52)
All'inizio del periodo in esame, le importazioni dal paese interessato erano in concorrenza con quelle di altri paesi, tra cui Taiwan, Ucraina e Russia. Alla fine del periodo considerato, le importazioni da tali fonti tradizionali erano diminuite fino quasi a scomparire.
(53)
Un nuovo paese esportatore, l'Arabia Saudita, che si è immesso nel mercato dell'Unione durante il PI, ha esportato nello stesso periodo circa 73 000 tonnellate. L'incidenza di tale sviluppo sull'industria dell'Unione è descritta al considerando 91 e seguenti.
6. Situazione dell'industria dell'Unione
6.1. Aspetti generali
(54)
A norma dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni oggetto di dumping sull'industria dell'Unione ha comportato anche una valutazione di tutti i fattori e gli indicatori economici relativi alla situazione di tale industria dal 2007 alla fine del PI.
(55)
Gli indicatori macroeconomici (produzione, capacità produttiva, utilizzo degli impianti, volumi di vendita, quota di mercato, occupazione, produttività, salari ed entità dei margini di dumping) nonché quelli microeconomici (scorte, prezzi di vendita, redditività, flussi di cassa, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali e investimenti, costi di produzione) sono stati valutati a livello dell'intera industria dell'Unione. La valutazione si è basata sulle informazioni provenienti dai questionari verificati rinviati dall'industria dell'Unione.
(56)
Si noti che il denunziante ha acquisito i propri stabilimenti produttivi solo nel corso del 2007; pertanto non è stato possibile ottenere i dati 2007 relativi a determinati indicatori del pregiudizio (redditività, salari, investimenti, utile sul capitale investito, flussi di cassa). Per tali indicatori l'analisi si riferisce perciò al periodo compreso tra il 2008 e il PI. Per gli altri indicatori sono disponibili i dati relativi al 2007. Per tali indicatori l'analisi si riferisce pertanto all'intero periodo considerato (dal 2007 al PI).
(57)
Il denunziante si limita a fornire il prodotto in esame esclusivamente nel mercato libero, mentre l'altro produttore dell'Unione si rivolge principalmente al mercato vincolato, destinando solo una piccola parte al mercato libero. Tenendo conto del fatto che i dati per l'analisi del pregiudizio sono derivati esclusivamente da due fonti, una delle quali opera principalmente sul mercato vincolato, e considerando che è emersa la necessità di effettuare una distinzione tra il mercato complessivo e il mercato libero per determinati indicatori del pregiudizio, i dati relativi all'industria dell'Unione sono stati indicizzati per mantenere la riservatezza, a norma dell'articolo 19 del regolamento di base.
6.2. Indicatori macroeconomici
6.2.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(58)
La seguente tabella indica l'evoluzione della produzione, delle capacità produttiva e dell'indice di utilizzo degli impianti dell'intera industria dell'Unione:
Tabella 5
Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti totali dell'Unione
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Produzione totale
100
105
102
92
Capacità produttiva totale
100
121
126
143
Utilizzo degli impianti totale
100
87
81
64
(59)
Come risulta dalla tabella, la produzione complessiva dell'industria dell'Unione è diminuita dell'8 % durante il periodo in esame.
(60)
Nell'arco dello stesso periodo la capacità produttiva è aumentata del 43 %. Tuttavia, questo aumento della capacità non è correlata allo stabilimento di nuove linee di produzione, ma alla maggiore efficienza nell'utilizzo della capacità esistente.
(61)
La combinazione di questi due fattori, cioè la diminuzione del volume della produzione e l'aumento della capacità produttiva nello stesso arco di tempo ha comportato un notevole calo nell'utilizzo degli impianti, pari al 36 %, nel periodo in esame.
6.2.2. Volumi delle vendite e quota di mercato
(62)
I seguenti dati indicano il volume delle vendite, la quota di mercato e i prezzi di vendita unitari medi dell'industria dell'Unione suddivisi tra mercato complessivo, mercato vincolato e mercato libero.
Tabella 6
Volumi delle vendite e quota di mercato
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Vendite totali
100
99
96
88
Quota di mercato (%)
100
110
111
88
Vendite sul mercato vincolato
100
111
109
113
Quota di mercato (%)
100
115
108
109
Vendite sul mercato libero
100
89
86
67
Quota di mercato (%)
100
102
104
69
(63)
Il volume delle vendite dell'Unione è calato complessivamente del 12 % durante il periodo in esame. Tale calo è stato ancora più rilevante sul mercato libero, pari al 33 % tra il 2007 e il PI. Il mercato vincolato ha registrato un andamento opposto e il volume delle vendite è aumentato del 13 % nello stesso periodo.
(64)
Il calo del volume delle vendite si è ripercosso sulla quota di mercato, che ha registrato una diminuzione dell'11 % sul mercato complessivo e del 31 % sul mercato libero tra il 2007 e il PI. Anche in questo caso il mercato vincolato ha registrato un andamento opposto, con un aumento del 9 % nello stesso periodo.
6.2.3. Occupazione, produttività e salari
Tabella 7
Occupazione, produttività e salari
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Numero totale di dipendenti
100
96
98
100
Produttività totale (unità/dipendente)
100
109
104
92
Salari annui totali
0
100
95
88
(65)
L'occupazione totale è rimasta invariata tra il 2007 e il PI. Si noti che la produzione di acetato di vinile non è un'attività a elevata intensità di manodopera, pertanto i dati relativi all'occupazione non sono strettamente collegati a quelli relativi alla produzione. In questo settore l'occupazione non rappresenta pertanto un indicatore significativo.
(66)
Durante il periodo in esame, la produttività totale per dipendente è diminuita dell'8 % tra il 2007 e il PI, in seguito al calo della produzione e all'aumento della capacità produttiva, come descritto al considerando 58 e seguenti.
6.2.4. Entità del margine di dumping effettivo
(67)
I margini di dumping sono indicati nella sezione precedente dedicata al dumping. Tutti i margini stabiliti sono risultati superiori alla soglia minima. Inoltre, dati i volumi e i prezzi delle importazioni oggetto di dumping, l'incidenza del margine effettivo di dumping non può essere considerata trascurabile.
6.3. Indicatori microeconomici
6.3.1. Osservazioni generali
(68)
Gli indicatori microeconomici (scorte, prezzi di vendita, redditività, flussi di cassa, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali e investimenti, costi di produzione) sono stati analizzati in riferimento all'intera industria dell'Unione come stabilito ai considerando 28 e seguenti.
(69)
Tra gli indicatori di cui sopra, redditività, salari, investimenti, utile sul capitale investito e flussi di cassa sono stati valutati con riferimento al mercato libero, per rispecchiare principalmente i dati forniti dal denunziante. Ciò premesso, l'andamento degli indicatori relativi a utile e flussi di cassa non è stato presentato in forma indicizzata per ragioni di riservatezza.
(70)
Inoltre, come indicato al considerando 56, il denunziante non ha potuto fornire i dati relativi a determinati indicatori del pregiudizio per il 2007; l'analisi di tali indicatori è stata pertanto effettuata per il periodo tra il 2008 e il PI.
6.3.2. Scorte
(71)
I seguenti dati si riferiscono all'andamento delle scorte dell'industria dell'Unione durante ciascuno dei periodi indicati:
Tabella 8
Scorte
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Scorte totali
100
86
49
69
(72)
Durante il periodo in esame le scorte sono diminuite del 31 %. Tale indicatore non va tuttavia considerato pertinente in questo settore poiché i produttori di acetato di vinile producono su commessa e tendono ad avere scorte limitate. Le scorte corrispondono infatti solamente alla fornitura di alcune settimane.
6.3.3. Prezzi di vendita
(73)
La seguente tabella rappresenta l'andamento dei prezzi dell'industria dell'Unione suddiviso tra mercato complessivo, mercato vincolato e mercato libero.
Tabella 9
Prezzi di vendita
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Prezzo di vendita medio unitario sul mercato complessivo
100
107
74
84
Prezzo di vendita medio unitario sul mercato vincolato
100
115
82
92
Prezzo di vendita medio unitario sul mercato libero
100
102
69
77
(74)
Nel corso del periodo in esame, i prezzi di vendita sul mercato complessivo dell'Unione sono diminuiti del 16 %. I prezzi di vendita sono diminuiti in entrambi i mercati, nonostante il calo sia stato più rilevante (-23 %) sul mercato libero rispetto al mercato vincolato (- 8 %).
6.3.4. Redditività, flussi di cassa, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali e investimenti
(75)
La redditività del prodotto simile sul mercato libero è stata determinata calcolando l'utile netto prima delle imposte delle vendite del prodotto simile effettuate dall'industria dell'Unione, in percentuale del fatturato generato da tali vendite.
(76)
La redditività sul mercato libero ha registrato un calo durante il periodo in esame. Durante il PI si sono registrate perdite in ogni mese. Ciò è imputabile al forte calo sia dei volumi delle vendite che dei prezzi di vendita.
(77)
La seguente tabella mostra che l'industria dell'Unione ha aumentato i propri investimenti nel prodotto in esame, anche in concomitanza di un calo della redditività. Gli investimenti hanno riguardato principalmente il miglioramento e il mantenimento delle tecnologie e dei processi produttivi per incrementare l'efficienza.
Tabella 10
Investimenti
Indice 2008 = 100
2007
2008
2009
PI
Investimenti totali
n.d.
100
129
127
(78)
Gli investimenti sono aumentati del 27 % nel periodo in esame.
(79)
Nonostante l'aumento degli investimenti, l'utile sul capitale investito relativo al prodotto in esame non si è attestato al livello atteso ed è diminuito tra il 2008 e il PI.
(80)
Anche i flussi di cassa hanno registrato una diminuzione tra il 2008 e il PI, mostrando un costante deterioramento della capacità dell'industria dell'Unione di generare liquidità e, di conseguenza, un indebolimento della situazione finanziaria dell'industria dell'Unione.
(81)
L'aumento degli investimenti prova pertanto che l'industria era ancora in grado di reperire capitali; tale capacità è stata tuttavia ostacolata dalle vendite in calo e dalle crescenti difficoltà a generare flussi di cassa.
7. Conclusioni relative al pregiudizio
(82)
L'analisi della situazione dell'industria dell'Unione indica un andamento negativo per tutti i principali indicatori del pregiudizio. In presenza di un consumo relativamente stabile, la produzione complessiva è calata dell'8 % nel periodo in esame. Durante lo stesso periodo, l'industria dell'Unione ha perso l'11 % della quota di mercato complessiva e il 33 % del mercato libero. L'utilizzo degli impianti è diminuito del 36 %. Nello stesso periodo, le importazioni dal paese interessato sono aumentate del 48 %.
(83)
Nel periodo in esame, il volume complessivo delle vendite dell'industria dell'Unione è diminuito del 12 %. Un andamento negativo più marcato dei volumi delle vendite è stato osservato per il mercato libero, che ha registrato una diminuzione del 33 % nel periodo in esame.
(84)
Il calo nei volumi delle vendite dell'industria dell'Unione si è accompagnato ad una depressione dei prezzi complessiva pari al 16 %. Come per il volume delle vendite, la situazione si è rivelata persino peggiore sul mercato libero, in cui si è registrata una depressione dei prezzi pari al 23 %. La perdita in termini di volume delle vendite nonché il calo dei prezzi si sono ripercossi sui margini di utile e hanno comportato perdite in ciascun mese del PI.
(85)
Gli investimenti sono gli unici indicatori, assieme alla capacità di reperire capitali, ad aver registrato un andamento positivo con un aumento del 27 % per entrambi. Gli investimenti non hanno tuttavia ottenuto gli utili attesi e sono diminuiti tra il 2008 e il PI.
(86)
Considerato quanto sopra, l'inchiesta ha confermato che, se la presente situazione dovesse permanere, le perdite riscontrate nel corso dell'inchiesta comporterebbero probabilmente la cessazione di qualsiasi produzione significativa di acetato di vinile destinato al mercato libero da parte dell'industria dell'Unione.
(87)
Considerate le circostanze sopra indicate, l'industria dell'Unione ha subito un notevole pregiudizio durante il PI.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Introduzione
(88)
Conformemente all'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se il notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione fosse dovuto alle importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese interessato. Sono stati esaminati anche quei fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che potrebbero aver arrecato pregiudizio all'industria dell'Unione, per evitare che l'eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori fosse attribuito alle suddette importazioni oggetto di dumping.
2. Incidenza delle importazioni dagli USA
2.1. Aspetti generali
(89)
L'aumento delle importazioni oggetto di dumping registrato tra il 2007 e il PI è chiaramente parallelo alla perdita di quota di mercato subita dall'industria dell'Unione nello stesso periodo. L'inchiesta ha inoltre dimostrato l'esistenza di ripercussioni sui prezzi causate dalle importazioni oggetto di dumping, vendute a prezzi costantemente inferiori a quelli delle industrie dell'Unione, diminuendone in tal modo la redditività.
(90)
Alcune parti hanno sostenuto che l'aumento delle importazioni abbia semplicemente sostituito le importazioni precedentemente effettuate da altri paesi importatori e/o sia dovuto alla domanda crescente sul mercato dell'UE. Tuttavia, né i dati relativi alle importazioni (cfr. tabella 2) né quello relativi al consumo (cfr. tabella 1) suffragano tale affermazione. In questo contesto si ricorda che, come indicato al considerando 43, il consumo si è mantenuto piuttosto stabile e ha persino registrato un lieve calo nel periodo in esame, mentre le importazioni dagli USA sono aumentate del 48 %.
3. Effetti di altri fattori
3.1. Incidenza delle importazioni da altri paesi terzi
3.1.1. Incidenza delle importazioni dall'Arabia Saudita
(91)
Alcune parti interessate hanno affermato che le importazioni di VAM dall'Arabia Saudita costituiscono la causa del pregiudizio all'industria dell'Unione.
(92)
In effetti l'Arabia Saudita, come già indicato al considerando 53, è il secondo maggiore esportatore di VAM nell'Unione dopo gli USA. Le importazioni dall'Arabia Saudita sono entrate nel mercato dell'Unione solo durante il PI.
(93)
I dati Eurostat presentati di seguito nella tabella 11 indicano i prezzi delle importazioni dall'Arabia Saudita e da altri paesi terzi.
Tabella 11
Prezzi di vendita delle importazioni da altri paesi terzi
EURO/t
2007
2008
2009
PI
Arabia Saudita
n.d.
n.d.
n.d.
636
(Indice PI = 100)
0
0
0
100
Altri
878
919
473
633
(Indice 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Dalla tabella emerge che il prezzo medio delle importazioni dall'Arabia Saudita, pari a 636 EUR, era comparabile a quelli delle importazioni da altri paesi terzi, in media pari a 633 EUR, mentre risultava superiore dell'11 % al prezzo statunitense medio, pari a 573 EUR.
(95)
Il fatto che l'Arabia Saudita operi all'interno dello stesso segmento di prezzi di altri importatori, con un notevole differenziale di prezzo rispetto alle esportazioni statunitensi, dimostra che i produttori esportatori sauditi si comportano in maniera diversa dagli USA in termini di fissazione dei prezzi e di possibile incidenza sui produttori dell'Unione.
(96)
Su queste basi è ragionevole concludere in via provvisoria che le importazioni dall'Arabia Saudita non abbiano infirmato il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping originarie degli USA e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
3.2. Incidenza della crisi economica
(97)
Alcune parti interessate hanno affermato che la diminuzione nella produzione e nel volume delle vendite dell'industria dell'Unione fosse attribuibile al calo del consumo. Tali parti hanno inoltre sostenuto che la tendenza al ribasso dei prezzi di vendita medi fosse imputabile alla crisi economica mondiale.
(98)
Altre parti interessate hanno affermato che durante la crisi economica, tutti i produttori del settore petrolchimico, compresi i produttori di VAM, hanno registrato gravi perdite e che pertanto le perdite registrate dall'industria dell'Unione non siano imputabili alle importazioni oggetto di dumping originarie del paese interessato.
(99)
L'attuale inchiesta, come indicato ai considerando 41 e 43, ha tuttavia dimostrato che la diminuzione del consumo dell'Unione sul mercato libero è stata trascurabile durante il periodo in esame. L'incidenza della crisi economica in termini di diminuzione del consumo non può pertanto aver provocato il forte calo del volume delle vendite come indicato ai considerando da 62 a 64.
(100)
L'analisi dei dati relativi alla redditività sul mercato libero dell'industria dell'Unione ha rivelato che il settore del VAM ha registrato particolari perdite rispetto ad altri prodotti chimici simili fabbricati. Inoltre, mentre la redditività di tali altri prodotti ha registrato una ripresa dopo la crisi, il settore del VAM ha continuato a mostrare un andamento negativo. Ciò porta a concludere in via provvisoria che il settore del VAM, sebbene abbia molto probabilmente risentito della crisi economica, va distinto da altri comparti petrolchimici, a causa delle perdite di natura persistente registrate dal denunziante anche dopo la crisi, direttamente correlate alle importazioni a basso prezzo dagli USA. Pertanto, in via provvisoria, tale affermazione è stata respinta.
(101)
Alla luce di quanto sopra, si conclude in via provvisoria che la crisi economica non ha contribuito al pregiudizio subito dall'industria dell'Unione in misura tale da infirmare il nesso di causalità tra il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione e le importazioni oggetto di dumping originarie degli USA.
3.3. Pregiudizio autoinflitto
(102)
Diverse parti interessate hanno affermato che il denunziante ha contribuito alla propria situazione precaria acquisendo ulteriore capacità produttiva durante la recessione. Si è asserito che qualsiasi diminuzione delle vendite e dei profitti fosse perciò imputabile sia alla recessione che alla decisione aziendale sbagliata operata dal denunziante.
(103)
Diverse parti interessate hanno inoltre sostenuto che le tecnologie impiegate presso gli stabilimenti del denunziante costituiscano la principale causa del pregiudizio. Nel periodo in esame, il denunziante ha registrato diverse interruzioni di produzione e situazioni di forza maggiore e si è affermato che la diminuzione delle vendite del denunziante debba essere attribuita ai numerosi arresti degli impianti e non alle importazioni oggetto di dumping originarie degli USA. Simili argomentazioni sono state presentate in merito alla redditività del denunziante.
(104)
In merito all'affermazione secondo cui il denunziante non avrebbe dovuto ampliare la propria capacità produttiva durante la crisi economica mondiale, si ricorda che il denunziante non ha acquisito nuove capacità ma ha semplicemente ampliato la propria capacità produttiva ottimizzando i processi esistenti. Tale decisione aziendale va considerata ragionevole in un mercato in cui il consumo totale è stabile ma le vendite sono in calo a causa della concorrenza delle importazioni a basso prezzo. Pertanto, in via provvisoria, tale affermazione è stata respinta.
(105)
In merito all'affermazione secondo cui le interruzioni di produzione causate da problemi tecnici conosciute dal denunziante avrebbero causato il pregiudizio da esso subito, l'inchiesta ha dimostrato che il processo produttivo per il VAM richiede la manutenzione e la chiusura periodiche dell'impianto a intervalli regolari e pianificati. Pertanto, va considerato che l'ordinaria gestione di uno stabilimento di VAM comporta normalmente da tre a cinque arresti degli impianti.
(106)
Si è inoltre riscontrato che tutti e tre gli arresti pianificati sono stati volutamente causati dal denunziante, per interrompere la produzione in momenti in cui la pressione dei prezzi causata dalle importazioni oggetto di dumping era di tale entità da non consentire al denunziante di fornire il prodotto a livelli di prezzi sostenibili. Nel corso di tali arresti degli impianti, il denunziante deteneva livelli di scorte sufficienti a fornire i volumi limitati richiesti, concordati su base contrattuale o con vendite a pronti. Inoltre, il calo dei livelli delle scorte, come indicato al considerando 72, conferma che durante il periodo in esame sono state consegnate forniture in maniera continuativa.
(107)
Su tali basi si è riscontrato che l'incidenza complessiva degli arresti degli impianti operati dal denunziante non è stata tale da infirmare il nesso di causalità. Pertanto le argomentazioni sollevate dalle parti interessate in merito al pregiudizio autoinflitto sono state respinte.
3.4. Accesso alle materie prime: il vantaggio competitivo naturale dei produttori originari del paese interessato
(108)
Diverse parti interessate hanno affermato che uno dei principali problemi del denunziante è la sua dipendenza dalle forniture esterne di materie prime, piuttosto che le importazioni oggetto di dumping. Si è inoltre asserito che gli esportatori statunitensi beneficiano di un vantaggio competitivo naturale poiché hanno accesso alle materie prime, etilene e acido acetico, a costi minori.
(109)
In merito ai presunti problemi relativi all'approvvigionamento di materie prime per il denunziante, l'argomentazione sopra sollevata non è stata accolta, poiché si è riscontrato che anche il denunziante ricorre a canali preferenziali, a materiali prodotti nello stabilimento in loco del proprio fornitore nonché da una società affiliata. Di conseguenza, i prezzi delle principali materie prime erano comparabili a quelli disponibili sul mercato del paese interessato.
(110)
Ne deriva che sebbene i prezzi delle principali materie prime impiegate per la produzione del VAM possano in generale essere stati effettivamente inferiori negli USA rispetto al mercato dell'Unione, ciò non ha avuto alcuna incidenza sui costi del denunziante.
(111)
Il fatto che la differenza nel prezzo delle materie prime possa aver avuto un'incidenza solo parziale sui problemi riscontrati dal denunziante è inoltre suffragato dal fatto che sono stati registrati dati notevolmente migliori relativamente alla redditività rispetto ad altri prodotti fabbricati dal denunziante contenenti le stesse materie prime.
(112)
Su queste basi, si conclude in via provvisoria che l'incidenza dei prezzi delle materie prime non è stata tale da infirmare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping originarie degli USA e il notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
4. Conclusioni sul nesso di causalità
(113)
Si è pertanto concluso che esiste un nesso di causalità tra il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione e le importazioni oggetto di dumping originarie degli USA. Sono state esaminate altre possibili cause del pregiudizio, quali l'incidenza delle importazioni da altri paesi terzi, l'incidenza della crisi economica, il vantaggio competitivo naturale dei produttori esportatori per l'approvvigionamento delle materie prime e il pregiudizio autoinflitto, ma nessuna di esse ha avuto un'incidenza sulla situazione dell'industria dell'Unione tale da infirmare il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping originarie degli USA e il notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(114)
Sulla base di questa analisi degli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell'industria dell'Unione, si è concluso in via provvisoria che esiste un nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping originarie degli USA e il notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione durante il PI.
F. INTERESSE DELL'UNIONE
1. Interesse dell'industria dell'Unione
(115)
Dall'inchiesta è emerso che l'industria dell'Unione subisce un notevole pregiudizio a causa degli effetti delle importazioni oggetto di dumping vendute a prezzi inferiori a quelli dei produttori dell'Unione, come illustrato ai considerando 48 e seguenti.
(116)
L'industria dell'Unione sta investendo per migliorare la propria efficienza e ottimizzare gradualmente il proprio processo produttivo. Si prevede che la presenza di misure impedisca l'ulteriore concorrenza sleale rappresentata da importazioni a basso prezzo oggetto di dumping e consenta pertanto all'industria dell'Unione di risollevarsi dall'attuale situazione.
(117)
D'altro canto, in mancanza di simili misure, la situazione finanziaria e la redditività attuali dell'industria dell'Unione, analizzate nella presente inchiesta ai considerando 54 e seguenti, non sono abbastanza solide da consentirle di continuare a far fronte alla pressione esercitata dalle importazioni oggetto di dumping. Ciò comporterebbe probabilmente la cessazione o una notevole riduzione della produzione dell'industria dell'Unione destinata al mercato libero.
(118)
Alla luce di tale analisi, si prevede che l'industria dell'Unione beneficerebbe dall'istituzione di misure provvisorie.
2. Interesse degli importatori
(119)
La Commissione ha inviato questionari ai due produttori importatori indipendenti noti, manifestatisi entro il termine stabilito nell'avviso di apertura.
(120)
Dall'inchiesta è emerso che una quota notevole del fatturato complessivo è correlata al prodotto in esame.
(121)
L'incidenza dei dazi sulla redditività dell'importatore è stata oggetto di analisi. L'analisi ha dimostrato che l'utile e il rincaro sulle importazioni sono tali che l'istituzione di misure potrebbe effettivamente comportare per esso una minore redditività. Di conseguenza, dal punto di vista dei costi, qualora fossero istituite misure, queste inciderebbero con ogni probabilità sull'attività dell'importatore. L'importatore ha tuttavia confermato che sarebbe in grado di trasferire almeno parte dell'aumento dei costi sui propri clienti tenuto conto dell'attuale situazione del mercato, in cui si prevede che la domanda si mantenga costante. L'inchiesta ha inoltre rivelato che l'importatore potrebbe approvvigionarsi da produttori non soggetti a dazio, quali gli esportatori taiwanesi o i produttori dell'Unione.
(122)
In considerazione di quanto sopra, si conclude che l'istituzione delle misure avrebbe un'incidenza limitata sugli importatori.
3. Interesse degli utilizzatori
(123)
Gli utilizzatori si sono dimostrati fortemente interessati al caso in questione. Dodici utilizzatori hanno collaborato all'inchiesta; di questi, due sono stati esaminati sulla base del loro volume di importazioni dal paese interessato. Queste società hanno sede in varie parti dell'Unione e sono presenti nel settore delle applicazioni industriali, quali rivestimenti, vernici e adesivi.
(124)
Secondo i dati Eurostat le importazioni degli utilizzatori che hanno collaborato rappresentano circa un terzo delle importazioni complessive originarie degli Stati Uniti. L'inchiesta ha dimostrato che il 30 % degli acquisti di VAM da parte degli utilizzatori che hanno collaborato sono originari degli Stati Uniti e il 57 % dell'UE.
(125)
L'inchiesta ha dimostrato che il VAM rappresentava, in media, circa un terzo del costo della produzione dei due utilizzatori verificati.
(126)
Alcuni utilizzatori hanno affermato che l'istituzione delle misure aumenterebbe il proprio costo di produzione e che risulterebbe difficile trasferire tale aumento dei costi ai clienti a causa del mercato fortemente concorrenziale in termini di prezzi. Presumibilmente, tale difficoltà potrebbe comportare un calo della quota di mercato degli utilizzatori a vantaggio dei loro concorrenti al di fuori dell'Unione, o uno spostamento dall'attuale processo produttivo ad altri che non impieghino il prodotto in esame. Presumibilmente, la conseguenza ultima delle misure sarebbe un notevole calo nei margini di utile degli utilizzatori.
(127)
Due di tali utilizzatori hanno asserito che i margini di utile minori comporterebbero minori investimenti nella produzione e l'occupazione ne risentirebbe di conseguenza.
(128)
In merito alla presunta riduzione del margine di utile, tenuto conto della buona redditività degli utilizzatori, se anche questi non fossero in grado di trasferire l'aumento dei costi sui propri clienti, l'istituzione dei dazi dovrebbe ripercuotersi in maniera molto lieve sui loro margini di utile. Pertanto è probabile che gli investimenti nella produzione non si interromperebbero e che l'occupazione non ne risentirebbe in maniera significativa. Per questi motivi, l'affermazione è stata respinta.
(129)
Per quanto riguarda l'affermazione secondo cui le misure sulle importazioni del prodotto interessato comprometterebbero la competitività degli utilizzatori dell'Unione incrementandone i costi di produzione e favorendo le importazioni di prodotti derivati da altri paesi terzi, si ricorda che i dazi non sono volti ad interrompere le importazioni e che il livello di tali misure non è tale da impedire agli utilizzatori di approvvigionarsi dagli USA. La finalità dei dazi antidumping è di ripristinare condizioni eque per il prodotto in esame sul mercato dell'Unione. Per i motivi esposti e considerando che solo un terzo del consumo di VAM degli utilizzatori è originario degli Stati Uniti, l'affermazione è respinta.
(130)
Va inoltre sottolineato che molti utilizzatori hanno segnalato che, considerato il numero ristretto di fonti di approvvigionamento di VAM, un'offerta sufficiente di VAM originario dell'Unione è prioritaria. A tale riguardo, si ricorda che l'inchiesta ha dimostrato l'alta probabilità di arresto dell'offerta di VAM da parte dell'industria dell'Unione sul mercato libero qualora le misure non fossero istituite. Relativamente alla varietà dell'offerta, l'istituzione delle misure sarebbe pertanto anche nell'interesse degli utilizzatori dell'Unione.
(131)
In considerazione di quanto sopra, si conclude in via provvisoria che eventuali ripercussioni provocate dall'istituzione delle misure interesserebbero gli utilizzatori in maniera limitata.
4. Conclusioni sull'interesse dell'Unione
(132)
Tenuto conto di quanto precede, si conclude in via provvisoria che, sulla base delle informazioni disponibili relative all'interesse dell'Unione, non è possibile concludere che l'istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni di acetato di vinile originario degli USA non sarebbe nell'interesse dell'Unione.
G. PROPOSTA DI MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
(133)
Alla luce delle conclusioni sopra raggiunte riguardo al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all'interesse dell'Unione, è opportuno istituire misure antidumping provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping continuino ad arrecare un pregiudizio all'industria dell'Unione.
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(134)
Allo scopo di stabilire il livello delle misure, si è tenuto conto dei margini di dumping rilevati e dell'importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(135)
Nel calcolo dell'importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole è stato considerato che le misure dovrebbero consentire all'industria dell'Unione di coprire i costi di produzione e di realizzare un utile al lordo delle imposte pari a quello che un'industria dello stesso tipo potrebbe ragionevolmente realizzare in questo settore in condizioni di concorrenza normali, cioè in assenza di importazioni in dumping, sulle vendite del prodotto simile nell'Unione.
(136)
Pertanto, il livello di eliminazione del pregiudizio è stato calcolato confrontando il prezzo medio delle importazioni oggetto di dumping e il prezzo obiettivo dell'industria dell'Unione. Il prezzo obiettivo è stato ottenuto sommando un margine di utile di riferimento ai costi di produzione dell'industria dell'Unione. Il margine di utile di riferimento è stato fissato in via provvisoria al 9,9 %. Tale margine di utile è stato stabilito in funzione della redditività sulla base dell'utile medio (misurato in termini di EBITDA/vendite) generato dalle società operanti in un settore petrolchimico simile a quello del VAM durante il periodo 2007-2009.
(137)
Il margine di underselling che ne risulta è superiore al 30 %.
2. Misure provvisorie
(138)
Alla luce di quanto precede, e a norma dell'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, si ritiene che nei confronti delle importazioni originarie del paese interessato debbano essere istituite misure antidumping provvisorie al livello dei margini di dumping e di pregiudizio più bassi, conformemente al principio del dazio inferiore. Nella fattispecie, l'aliquota del dazio deve pertanto essere fissata al livello dei margini di pregiudizio accertati.
(139)
Le aliquote individuali del dazio antidumping specificate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione constatata durante l'inchiesta per le società interessate. Tali aliquote del dazio (diversamente dal dazio unico per l'intero paese, applicabile a "tutte le altre società") sono quindi esclusivamente applicabili alle importazioni di prodotti originari degli Stati Uniti d'America e fabbricati dalle società, cioè dalle specifiche persone giuridiche, delle quali viene fatta menzione. Le importazioni di prodotti fabbricati da altre società non espressamente menzionate nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all'aliquota del dazio applicabile a "tutte le altre società".
(140)
Eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali del dazio antidumping (ad es. in seguito ad un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità di produzione o di vendita) devono essere inoltrate senza indugio alla Commissione (3) con tutte le informazioni pertinenti, in particolare l'indicazione delle eventuali modifiche delle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all'esportazione collegate ad esempio al cambiamento della ragione sociale o delle entità produttive o di vendita. Se del caso, la Commissione, previa consultazione del comitato consultivo, modificherà opportunamente il regolamento aggiornando l'elenco delle società che beneficiano di aliquote individuali del dazio.
(141)
Sulla base di quanto precede, si propongono provvisoriamente le seguenti aliquote del dazio antidumping, espresse in percentuale sul prezzo cif alla frontiera dell'Unione:
Società
Margine di dumping
Margine di pregiudizio
Aliquote di dazio provvisorie
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Tutte le altre società
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. COMUNICAZIONE DELLE CONCLUSIONI
(142)
Ai fini di una corretta gestione, occorre fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate nel termine specificato nell'avviso di apertura possano presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere un'audizione. Va inoltre precisato che le conclusioni relative all'istituzione dei dazi antidumping esposte ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate in vista di stabilire conclusioni definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di acetato di vinile, attualmente classificabile al codice NC 2915 32 00 e originario degli Stati Uniti d'America.
2. L'aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sotto elencate è la seguente:
Società
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Tutte le altre società
13,8 %
B999
3. L'immissione in libera pratica nell'Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
4. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Fatte salve le disposizioni dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
A norma dell'articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono comunicare osservazioni sull'applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L'articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 16 agosto 2011