NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 311/2012
ze dne 21. prosince 2011,
kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 809/2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud jde o prvky související s prospekty a inzeráty
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 809/2004 (2) vyžaduje, aby emitenti ze třetích zemí připravili historické finanční údaje obsažené v prospektech pro veřejnou nabídkou cenných papírů nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS) nebo s vnitrostátními účetními standardy třetí země za předpokladu, že jsou rovnocenné s IFRS.
(2)
Za účelem posouzení rovnocennosti obecně uznávaných účetních zásad (GAAP) třetí země s přijatými IFRS stanoví nařízení Komise (ES) č. 1569/2007 (3) definici rovnocennosti a zřizuje mechanismus pro určení rovnocennosti GAAP třetí země. Na základě podmínek mechanismu rovnocennosti by mohlo být emitentům ze třetích zemí dovoleno po přechodné období končící dne 31. prosince 2011 používat zásady GAAP třetích zemí, které své standardy sbližují s IFRS nebo se zavázaly IFRS přijmout. Je důležité posoudit úsilí těch zemí, které přijaly opatření ke sblížení svých účetních standardů s IFRS nebo k přijetí IFRS. Nařízení (ES) č. 1569/2007 bylo proto změněno, aby se přechodné období prodloužilo do 31. prosince 2014. Komise vzala v úvahu zprávu podanou Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) v listopadu 2010 o Číně, Kanadě, Indii a Jižní Koreji, které uplatňovaly přechodné období podle rozhodnutí Komise 2008/961/ES ze dne 12. prosince 2008 o používání vnitrostátních účetních standardů některých třetích zemí a mezinárodních standardů pro účetní výkaznictví emitenty cenných papírů ve třetích zemích při sestavování jejich konsolidovaných účetních závěrek (4), a nařízení Komise (ES) č. 809/2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud se jedná o prvky související s prospekty a inzeráty (5), a rovněž aktualizované informace o Číně a Indii z dubna 2011.
(3)
V dubnu 2010 vydalo ministerstvo financí Číny „Plán pro další sbližování účetních standardů pro obchodní společnosti (ASBE) se standardy IFRS“, v němž znovu zopakovalo závazek Číny pokračovat v procesu sbližování s IFRS. Od října 2010 byly všechny stávající standardy a výklady vydané Radou pro mezinárodní účetní standardy začleněny do ABSE. Úroveň sbližování je podle orgánu ESMA uspokojivá a rozdíly nejsou tak významné, aby představovaly nesoulad s IFRS. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat čínské účetní standardy pro obchodní společnosti (ASBE) za rovnocenné schváleným IFRS.
(4)
Rada pro účetní standardy Kanady se v lednu 2006 veřejně zavázala přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011. Schválila začlenění IFRS do příručky kanadského Institutu autorizovaných účetních znalců jako kanadské GAAP pro všechny veřejně odpovědné ziskové podniky počínaje rokem 2011. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat kanadské zásady GAAP za rovnocenné přijatým standardům IFRS.
(5)
Korejská komise finančního dozoru a Korejský účetní institut se v březnu 2007 veřejně zavázaly přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011. Korejská rada pro účetní standardy přijala IFRS ve formě korejských standardů IFRS (K-IFRS). K-IFRS jsou totožné s IFRS a od roku 2011 jsou povinné pro všechny společnosti kotované v Jižní Koreji. Nekotované finanční instituce a státní podniky jsou rovněž povinny K-IFRS používat. Ostatní nekotované společnosti se mohou rozhodnout, zda je budou uplatňovat, či nikoliv. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat zásady GAAP Jižní Korey za rovnocenné přijatým standardům IFRS.
(6)
Indická vláda a indický Institut autorizovaných účetních znalců se v červenci 2007 veřejně zavázaly přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011 s cílem uvést indické GAAP plně do souladu s IFRS do konce programu. Při šetření na místě v lednu 2011 však orgán ESMA zjistil, že indické zásady GAAP vykazují zřejmě řadu odchylek od IFRS, které by se mohly v praxi projevit jako významné. Nejasnosti ohledně časového harmonogramu pro zavedení systému podávání zpráv slučitelného s IFRS přetrvávají. Protože žádný z emitentů v Indii nevyužil dobrovolné předběžné uplatňování IFRS, neexistují žádné zkušenosti ohledně jejich prosazování.
(7)
Proto je vhodné prodloužit přechodné období v Unii nejvýše na tři roky, do 31. prosince 2014, aby emitenti třetích zemí mohli sestavit své roční a pololetní účetní závěrky v souladu se zásadami GAAP Indie.
(8)
Protože přechodné období, pro které byla udělena rovnocennost GAAP Číny, Kanady, Jižní Korey a Indie podle nařízení (ES) č. 809/2004, skončilo dne 31. prosince 2011, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2012. Je to nezbytné k tomu, aby byla emitentům z těchto třetích zemí kotovaným v Unii poskytnuta právní jistota a předešlo se riziku, že by své účetní závěrky museli přepracovat podle IFRS. Ustanovení o zpětné platnosti tak zmenšuje případné další zatížení pro dotčené emitenty.
(9)
Nařízení (ES) č. 809/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Článek 35 nařízení (ES) č. 809/2004 se mění takto:
1)
v odstavci 5 se vkládá druhý pododstavec, který zní:
„Kromě standardů uvedených v prvním pododstavci mohou od 1. ledna 2012 emitenti ze třetích zemí předkládat své historické finanční údaje v souladu s těmito standardy:
a)
obecně uznávanými účetními zásadami Čínské lidové republiky;
b)
obecně uznávanými účetními zásadami Kanady;
c)
obecně uznávanými účetními zásadami Korejské republiky.“
2)
odstavec 5a se nahrazuje tímto:
„5a. Emitenti ze třetích zemí nejsou povinni podle přílohy I bodu 20.1; přílohy IV bodu 13,1; přílohy VII bodu 8,2; přílohy X bodu 20.1 nebo přílohy XI bodu 11.1 přepracovat historické finanční údaje zahrnuté do prospektu a relevantní pro účetní období před účetním obdobím počínajícím dne 1. ledna 2015 nebo po tomto datu, nebo podle požadavku podle přílohy VII bodu 8.2a; přílohy IX bodu 11.1; nebo přílohy X bodu 20.1a poskytnout popis rozdílů mezi mezinárodními standardy pro účetní výkaznictví přijatými podle nařízení (ES) č. 1606/2002 a účetními zásadami, v souladu s nimiž byly tyto údaje vypracovány s ohledem na účetní období před účetním obdobím počínajícím dne 1. ledna 2015 nebo po tomto datu, za předpokladu, že historické finanční údaje jsou vypracovány v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami Indické republiky.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2011.
REGOLAMENTO DELEGATO (UE) N. 311/2012 DELLA COMMISSIONE
del 21 dicembre 2011
che modifica il regolamento (CE) n. 809/2004 recante modalità di esecuzione della direttiva 2003/71/CE del Parlamento europeo e del Consiglio per quanto riguarda talune informazioni contenute nei prospetti e nei messaggi pubblicitari
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
vista la direttiva 2003/71/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 4 novembre 2003, relativa al prospetto da pubblicare per l’offerta pubblica o l’ammissione alla negoziazione di strumenti finanziari e che modifica la direttiva 2001/34/CE (1), in particolare l’articolo 7, paragrafo 1,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (CE) n. 809/2004 della Commissione (2) prevede che le informazioni finanziarie relative agli esercizi passati fornite dagli emittenti di paesi terzi nei prospetti per l’offerta al pubblico di titoli o l’ammissione di titoli alla negoziazione su un mercato regolamentato vengano redatte conformemente agli International Financial Reporting Standards (IFRS) o ai principi contabili di un paese terzo equivalenti a tali principi.
(2)
Al fine di valutare l’equivalenza dei Generally Accepted Accounting Principles (GAAP) di un paese terzo con gli IFRS adottati, il regolamento (CE) n. 1569/2007 della Commissione (3) definisce il concetto di equivalenza e stabilisce un meccanismo per determinare l’equivalenza dei GAAP di un paese terzo. Conformemente alle condizioni poste dal meccanismo di equivalenza gli emittenti di paesi terzi potevano essere autorizzati ad utilizzare, per un periodo transitorio con scadenza al 31 dicembre 2011, i GAAP di paesi terzi che stavano convergendo verso gli IFRS o si erano impegnati in tal senso. È importante valutare l’impegno dei paesi che hanno preso iniziative per far convergere i loro principi contabili verso gli IFRS o di adottarli. Pertanto il regolamento (CE) n. 1569/2007 è stato modificato in modo da estendere tale periodo transitorio al 31 dicembre 2014. La Commissione ha tenuto in debita considerazione la relazione trasmessa nel novembre 2010 dall’Autorità europea degli strumenti finanziari e dei mercati (Aesfem) su Cina, Canada, India e Corea del Sud, che avevano beneficiato di un periodo transitorio con la decisione n. 2008/961/CE della Commissione, del 12 dicembre 2008, sull’uso da parte di emittenti di titoli di paesi terzi di principi contabili nazionali di determinati paesi terzi e di International Financial Reporting Standard per la redazione dei loro bilanci consolidati (4) e con il regolamento (CE) n. 1289/2008 della Commissione, del 12 dicembre 2008, recante modifica del regolamento (CE) n. 809/2004 recante modalità di esecuzione della direttiva 2003/71/CE del Parlamento europeo e del Consiglio per quanto riguarda talune informazioni contenute nei prospetti e nei messaggi pubblicitari (5), così come gli aggiornamenti su Cina e India dell’aprile 2011.
(3)
Nell'aprile 2010 il ministro delle Finanze cinese ha adottato la «Roadmap for Continuing Convergence of the Accounting Standards for Business Enterprises with IFRS» (ASBE), in cui ribadisce l’impegno a proseguire nel processo di convergenza verso gli IFRS. Da ottobre 2010 tutti i principi attualmente in uso e le interpretazioni emesse dall’International Accounting Standards Board sono stati integrati nei principi ASBE. L’Aesfem ha ritento soddisfacente il livello di convergenza e le divergenze non sono imputabili al mancato allineamento agli IFRS. Pertanto, a partire dal 1o gennaio 2012, è opportuno considerare gli ASBE cinesi come equivalenti agli IFRS adottati.
(4)
Nel gennaio 2006 l’«Accounting Standards Board of Canada» si è impegnato pubblicamente ad adottare gli IFRS entro il 31 dicembre 2011. Esso ha approvato, a partire dal 2011, l’integrazione degli IFRS nel «Canadian Institute of Chartered Accountants Handbook» alla stregua di GAAP canadesi per tutte le società a scopo di lucro tenute a rendere conto al pubblico. Pertanto, a partire dal 1o gennaio 2012, è opportuno considerare i GAAP canadesi come equivalenti agli IFRS adottati.
(5)
Nel marzo 2007 la «Korean Financial Supervisory Commission» e il «Korean Accounting Institute» si sono impegnati pubblicamente ad adottare gli IFRS entro il 31 dicembre 2011. Il Korean Accounting Standards Board ha adottato gli IFRS come IFRS coreani (K-IFRS). I K-IFRS sono identici agli IFRS e dal 2011 sono vincolanti per tutte le società quotate nella Corea del Sud. L’obbligo di applicare i K-IFRS si estende anche agli enti finanziari non quotati e alle società di proprietà statale. Anche altre società non quotate hanno la facoltà di utilizzare tali principi. Pertanto, a partire dal 1o gennaio 2012, è opportuno considerare i GAAP della Corea del Sud come equivalenti agli IFRS adottati.
(6)
Nel luglio 2007 il governo indiano e l’«Indian Institute of Chartered Accountants» si sono impegnati pubblicamente ad adottare gli IFRS entro il 31 dicembre 2011, con l’obiettivo di conformare pienamente i GAAP indiani agli IFRS entro la fine del programma. Tuttavia da una verifica in loco effettuata nel gennaio 2011, l’Aesfem ha constatato che i GAAP indiani sembrano discostarsi dagli IFRS in diversi punti che potrebbero avere notevoli risvolti pratici. Permangono le incertezze sui tempi di realizzazione di un sistema di rendicontazione conforme agli IFRS. Visto che in India non vi sono emittenti che hanno beneficiato dell’applicazione preliminare su base volontaria degli IFRS, non ci sono dati empirici sull’impiego degli IFRS.
(7)
Di conseguenza è opportuno estendere il periodo transitorio di al massimo tre anni, ossia fino al 31 dicembre 2014, in modo da consentire agli emittenti dei paesi terzi di redigere conformemente ai GAAP indiani i loro bilanci annuali e semestrali all’interno dell’Unione.
(8)
Visto che il periodo transitorio per cui è stata riconosciuta l’equivalenza ai GAAP di Cina, Canada, Corea del Sud e India a norma del regolamento (CE) n. 809/2004 scade il 31 dicembre 2011, è necessario che il presente regolamento si applichi a decorrere dal 1o gennaio 2012. Ciò è necessario al fine di assicurare la certezza del diritto per gli emittenti di tali paesi terzi ammessi alle negoziazioni nell’Unione e di evitare il rischio che essi debbano riconciliare i loro bilanci con gli IFRS. La concessione della retroattività attenua pertanto qualsiasi potenziale onere supplementare a carico degli emittenti interessati.
(9)
È pertanto opportuno modificare il regolamento (CE) n. 809/2004 di conseguenza,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
L’articolo 35 del regolamento (CE) n. 809/2004 è modificato come segue:
1)
al paragrafo 5 è aggiunto il seguente secondo comma:
«Oltre ai principi di cui al primo comma, a decorrere dal 1o gennaio 2012 gli emittenti dei paesi terzi possono presentare le informazioni finanziarie relative agli esercizi passati conformemente ai seguenti principi contabili:
a)
i Generally Accepted Accounting Principles della Repubblica popolare cinese;
b)
i Generally Accepted Accounting Principles del Canada;
c)
i Generally Accepted Accounting Principles della Repubblica di Corea.»
2)
Il paragrafo 5 bis è sostituito dal testo seguente:
«5 bis Gli emittenti di paesi terzi non sono soggetti all’obbligo, di cui all’allegato I, punto 20.1; all’allegato IV, punto 13.1; all’allegato VII, punto 8.2; all’allegato X, punto 20.1 o all’allegato XI, punto 11.1, di riesporre le informazioni finanziarie relative agli esercizi passati incluse in un prospetto e relative agli esercizi finanziari anteriori agli esercizi finanziari che iniziano il 1o gennaio 2015 o in data successiva, o all’obbligo di cui all’allegato VII, punto 8.2 bis; all’allegato IX, punto 11.1 o all’allegato X, punto 20.1 bis, di fornire una descrizione delle differenze tra gli International Financial Reporting Standard adottati in conformità del regolamento (CE) n. 1606/2002 e i principi contabili in base ai quali sono redatte tali informazioni relative agli esercizi finanziari precedenti agli esercizi finanziari aventi inizio a partire dal 1o gennaio 2015, purché le informazioni finanziarie relative agli esercizi passati siano preparate conformemente ai Generally Accepted Accounting Principles della Repubblica d’India.»
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 2012.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 21 dicembre 2011