PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1030/2010
ze dne 17. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Výše uloženého cla dosahovala 22,9 % odpovídajících 184 EUR/t u dovozu z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“).
(2)
Po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení Rada nařízení (ES) č. 1467/2004 změnila nařízením (ES) č. 2167/2005 (3).
2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 13. května 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PET v Unii.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti vycházela z předpokladu, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Dne 18. srpna 2009 proto Komise oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení (5) (dále jen „oznámení o zahájení“).
3. Paralelní řízení
(6)
Je třeba uvést, že dne 3. září 2009 Komise rovněž oznámila zahájení antidumpingového řízení (6) podle článku 5 základního nařízení a antisubvenčního řízení (7) podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), v souvislosti s dovozem některých PET pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů.
(7)
Nařízením (EU) č. 857/2010 vyhlášeným dne 29. září 2010 (9) Rada uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Ve stejné době Komise zastavila antidumpingové řízení (10).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(8)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a jejich sdružení, vyvážející výrobce a zástupce dotčené vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(12)
Čtrnáct výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci z Číny předložili požadované informace, bylo nezbytné vybrat vzorek.
(14)
Pouze jeden dovozní zástupce poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Proto nebyl nutný výběr vzorku, pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(15)
Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem, kdo se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Dotazníky byly rovněž zaslány známým výrobcům v USA (dále jen „zamýšlená srovnatelná země“).
(16)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku, sedmi uživatelů v Unii, tří dodavatelů surovin a dvou výrobců v USA. Kromě toho sedm spolupracujících výrobců v Unii zaslalo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. Odpovědi na dotazník však neposkytli vyvážející výrobci z Číny.
(17)
V průběhu šetření neměl jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku možnost poskytnout všechny požadované údaje, a proto musel být vzorek zmenšen na čtyři výrobce, představující 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
Novapet SA, Španělsko,
-
Equipolymers srl, Itálie,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,
-
UAB Neo Group, Litva;
b)
uživatelé v Unii
-
Puccetti, Itálie;
c)
výrobci v USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházející z ČLR.
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo zjištění původního šetření o tom, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu jejich země a ve třetích zemích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobním odvětvím v Unii, mají stejné fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
Jak je uvedeno výše, nebylo nutné uplatnit výběr vzorku, pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR.
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(23)
Vzhledem k tomu, že objem dovozu z ČLR do Unie není významný, není základem pro reprezentativní zjištění dumpingu. Proto nebyl výpočet dumpingu uskutečněn na základě vývozních cen z ČLR a šetření se soustředilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu a údajích obsažených v žádosti o přezkum.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami při vývozu do třetích zemí
(25)
Protože žádný vyvážející výrobce z ČLR nespolupracoval, prodejní ceny na domácím trhu ve třetí zemi s tržním hospodářstvím byly srovnány s vývozními cenami při vývozu z ČLR do třetích zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(26)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení byl vyjádřen záměr použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření. Proto se USA považují za vhodnou srovnatelnou zemi.
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(29)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Nejprve bylo u každého z obou spolupracujících vyvážejících výrobců z USA stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej obou výrobců z USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.
(31)
Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(32)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
(33)
Jak je uvedeno výše, objem dovozu není významný a vyvážející výrobci z ČLR nespolupracují, a proto byla vývozní cena zkoumána na základě údajů dostupných ve vývozní statistice ČLR týkající se množství a hodnoty vývozu z ČLR na její tři nejdůležitější vývozní trhy (Japonsko, Ukrajina, Spojené státy americké), neboť to je nejspolehlivější údaj dostupný v souladu s článkem 18 základního nařízení. Vývoz na tyto trhy představuje přibližně 50 % vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR.
(34)
Údaje z vývozní statistiky ČLR ukázaly, že vývozní ceny při vývozu do výše uvedených třetích zemí jsou nižší, než je stanovená běžná hodnota pro ČLR. Šetřením se ve skutečnosti zjistilo, že celkově byl tento cenový rozdíl v období přezkumného šetření v rozpětí mezi 14 % a 38 %. To ukazuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu při vývozu do Unie, pokud by opatření byla zrušena.
3.2 Volné kapacity
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobě a kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(36)
Podle dostupných údajů a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace svědčící o opaku, vzrostla výrobní kapacita v ČLR za posuzované období o 16 %. Během období přezkumného šetření byla míra využití kapacity přibližně 72 %. Volná kapacita byla proto značná a činila více než 700 000 tun. Aktivováním této volné kapacity by čínská výroba mohla uspokojit až 23 % spotřeby v Unii.
(37)
Protože se navíc předpokládá, že výrobní kapacita v ČLR poroste rychleji než domácí poptávka, očekává se, že velká část zvýšené výroby bude určena na vývoz.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(38)
Vzhledem k tomu, že ceny při vývozu výrobku, který je předmětem šetření, na hlavní vývozní trhy pro ČLR jsou nižší než běžná hodnota stanovená během období přezkumného šetření, a vzhledem k rostoucí volné kapacitě je pravděpodobné, že by se objem vývozu z ČLR do EU zvýšil, pokud by platnost opatření skončila.
(39)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by byla opatření zrušena.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci, a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(41)
Z těchto 17 výrobců jich při šetření 12 plně spolupracovalo. Bylo zjištěno, že těchto 12 výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a je tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii jsou dále označováni jako „další výrobci v Unii“. Tito další výrobci v Unii podnět aktivně nepodpořili, ale ani ho neodmítli.
(42)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na následujících dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, na základě posouzení podkladů doručených výrobci, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena pro výrobce v Unii zařazené do vzorku na základě jimi dodaných podkladů.
(43)
Je třeba poznamenat, že trh PET v EU je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo EU. Trh prochází procesem konsolidace s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Například byly od roku 2009 zavřeny výrobní závody PET společnosti Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(44)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.
(45)
Spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii vzrostla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 11 %. Konkrétně zřejmá poptávka vzrostla v roce 2007 o 8 %, mírně se snížila mezi lety 2007 a 2008 (o 2 procentní body) a vzrostla o dalších 5 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba EU (v tunách)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Index (2006 = 100)
100
108
106
111
Zdroj: Odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a žádost o přezkum.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Čínské lidové republiky
(46)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU zůstal poměrně nízký a dokonce se během posuzovaného období snížil. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 13 483 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 0,4 %. Ceny dovozu z ČLR zůstaly mezi lety 2006 a 2008 na stejné úrovni a poté se v období přezkumného šetření výrazně snížily na 897 EUR za tunu na úrovni CIF, tj. o 12 procentních bodů vůči cenám v roce 2008.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
16 425
20 159
18 001
13 483
Index (2006 = 100)
100
123
110
82
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 011
1 008
1 020
897
Index (2006 = 100)
100
100
101
89
Zdroj: Eurostat.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
a) Dovoz z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů
(47)
Jak je uvedeno výše v 6. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, antidumpingové a antisubvenční řízení týkající se dovozu PET z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů probíhala zároveň se současným přezkumem.
(48)
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do EU v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl 304 202 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 10,2 %. Ceny tohoto dovozu byly dokonce nižší než ceny dovozu z ČLR.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (v tunách)
55 939
67 067
218 248
304 202
Index (2006 = 100)
100
120
390
544
Podíl dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů na trhu
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 030
1 023
1 015
882
Zdroj: Eurostat.
b) Dovoz z Korejské republiky
(49)
Korejská republika podléhá antidumpingovému clu od roku 2000. Dvě korejské společnosti podléhají nulovému antidumpingovému clu a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky zůstal na vysoké úrovni a v posuzovaném období výrazně vzrostl. Korejský dovoz se zvýšil o téměř 150 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření a odpovídající podíl na trhu se zvýšil z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Jižní Koreje (v tunách)
94 023
130 994
177 341
231 107
Index (2006 = 100)
100
139
189
246
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 084
1 071
1 063
914
Zdroj: Eurostat.
(50)
Průměrná cena korejského dovozu se obecně udržela mírně pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Korejské ceny však byly vyšší než průměrné ceny ČLR.
c) Dovoz z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše
(51)
Objem dovozu dotčeného výrobku z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období mírně zvýšil a v období přezkumného šetření dosáhl 428 396 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 14,3 %. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou vyšší než ceny ČLR a zemí dotčených řízením, které probíhá zároveň, a jsou rovněž vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
337 036
407 253
344 626
428 396
Index (2006 = 100)
100
121
102
127
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Cena dovozu (EUR/t)
1 159
1 127
1 135
978
Zdroj: Eurostat.
(52)
Z výše uvedených skutečností je možné vyvodit, že dovoz z jiných třetích zemí neměl negativní vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(53)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(54)
Výroba v Unii klesla o 4 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji vzrostla o 5 % v roce 2007 na přibližně 2 570 000 tun, avšak výrazně poklesla o 10 procentních bodů v roce 2008 oproti roku 2007 a mírně vzrostla o 1 procentní bod mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhla přibližně 2 300 000 tun.
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Index (2006 = 100)
100
105
95
96
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 15 %. Konkrétně se v roce 2007 zvýšila o 1 % a poté o dalších 5 procentních bodů v roce 2008 a dokonce o dalších 9 procentních bodů v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Index (2006 = 100)
100
101
106
115
Využití kapacity
83 %
87 %
75 %
69 %
Index (2006 = 100)
100
105
90
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(56)
Míra využití kapacity činila 83 % v roce 2006, v roce 2007 vzrostla na 87 %, avšak v roce 2008 klesla na 75 % a na pouhých 69 % v období přezkumného šetření. Pokles míry využití v roce 2008 a v období přezkumného šetření odráží sníženou výrobu a zvýšenou výrobní kapacitu v tomto období.
c) Objem prodeje
(57)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie mírně poklesl v průběhu posuzovaného období. V roce 2007 prodej vzrostl o 5 %, avšak v následujícím roce poklesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období přezkumného šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006 a činil přibližně 2 100 000 tun. S ohledem na omezený objem zásob vývoj prodeje těsně odráží vývoj výroby.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej v EU (v tunách)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Index (2006 = 100)
100
105
99
97
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(58)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 10 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl z 85 % v roce 2006 na 75 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta podílu na trhu odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 3 % v posuzovaném období. Je třeba uvést, že tento klesající trend byl zjištěn též u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobců v Unii na trhu
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
94
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(59)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 11 % snížil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 10 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii nemohli mít prospěch z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(60)
Míra zaměstnanosti výrobců v Unii vykazuje pokles o 15 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně počet zaměstnaných osob poklesl výrazně z 2 400 v roce 2006 na 2 100 v roce 2007, tj. o 13 %, a v roce 2008 i v období přezkumného šetření se udržel přibližně na této úrovni. Propad v roce 2007 je odrazem restrukturalizační snahy vyvíjené řadou výrobců v EU.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost (osoby)
2 410
2 100
2 060
2 057
Index (2006 = 100)
100
87
85
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
g) Produktivita
(61)
Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí to o zvýšené účinnosti výrobců v Unii. To je obzvláště zřejmé v roce 2007, kdy výroba vzrostla a míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
1 013
1 224
1 130
1 137
Index (2006 = 100)
100
121
112
112
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(62)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se na trhu Unie udržely v letech 2006 až 2008 na stejné úrovni přibližně 1 100 EUR za tunu. V období přezkumného šetření roční průměrná prodejní cena poklesla o 12 % a dosáhla 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční ani denní cenové výkyvy PET na evropském (a světovém) trhu, ale je považována za dostačující pro zachycení trendu během posuzovaného období. Prodejní ceny PET zpravidla kopírují cenové trendy hlavních surovin (zejména přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG)), neboť tyto suroviny představují až 80 % celkových nákladů PET.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
1 110
1 105
1 111
977
Index (2006 = 100)
100
100
100
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(63)
Je třeba připomenout, že z důvodů v současnosti velmi nízkého objemu dovozu PET z ČLR nebyl proveden výpočet dumpingu. Jak je však uvedeno v 39. bodě odůvodnění, pravděpodobnost obnovení dumpingu byla stanovena na základě cen při dovozu do třetích zemí a přebytečné kapacity. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingu, je třeba připomenout, že po uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz z ČLR výrobní odvětví Unie čelilo subvencovanému dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů, což vedlo k uložení prozatímních vyrovnávacích opatření v červnu 2010 (11). Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(64)
Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 22 %. Je třeba uvést, že zásoby představují méně než 5 % roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.
Tabulka 13
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
61 374
57 920
46 951
47 582
Index (2006 = 100)
100
94
77
78
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(65)
Roční mzdové náklady vzrostly o 11 % mezi lety 2006 a 2007, načež v roce 2008 poklesly o 2 procentní body oproti roku 2007 a v období přezkumného šetření o dalších 9 procentních bodů oproti roku 2008, čímž se dostaly na úroveň roku 2006. Roční mzdové náklady se tak celkově udržely na stejné úrovni.
Tabulka 14
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady (v EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Index (2006 = 100)
100
111
109
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(66)
V průběhu posuzovaného období zůstala ziskovost prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie výrobci zařazenými do vzorku, vyjádřená procentem z čistého prodeje, stále záporná, a dokonce poklesla z - 6,9 % na - 7,5 %. Přesněji, situace výrobců zařazených do vzorku se z hlediska ziskovosti zlepšila v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze - 1,5 % čistého prodeje, avšak v roce 2008 se výrazně zvýšily na - 9,3 %. V období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila.
Tabulka 15
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost EU (v % čistého prodeje)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Index (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(67)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Vzrostla z úrovně - 9,6 % v roce 2006 na - 3,1 % v roce 2007. Poté poklesla na - 16,8 % v roce 2008 a opět vzrostla na - 12,3 % v období přezkumného šetření. Celkově zůstala návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2006 záporný ve výši - 18,5 milionu EUR. V roce 2007 se podstatně zlepšil, když dosáhl kladné hodnoty 19,5 milionu EUR, avšak v roce 2008 se výrazně zhoršil (- 42 miliony EUR), načež se dostal na zápornou hodnotu - 11 milionů EUR v období přezkumného šetření. Peněžní tok se v průběhu posuzovaného období celkově zlepšil, avšak zůstal záporný.
(69)
Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 16
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Index (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
e) Investice
(70)
Roční investice společností zařazených do vzorku výroby obdobného výrobku se snížily mezi lety 2006 a 2007 o 34 %, mezi lety 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté se v období přezkumného šetření mírně snížily oproti roku 2008. Celkově investice v posuzovaném období poklesly o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v letech 2006 a 2007 byly získány nové výrobní linky se záměrem zvýšit kapacitu.
Tabulka 17
Vzorek
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Index (2006 = 100)
100
66
7
4
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(71)
Nízká úroveň investic v roce 2008 a v období přezkumného šetření je považována za důsledek současné obtížné finanční situace výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(72)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období snížili výrobu a prodej. Ačkoli zaznamenaný pokles nebyl dramatický sám o sobě, je třeba na něj nahlížet v souvislostech zvýšené poptávky mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, která měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 10 procentních bodů na 75 %.
(73)
Relevantní mikroekonomické ukazatele současně ukazují zjevné zhoršení hospodářské situace u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic zůstaly záporné a celkově ještě dále poklesly mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Peněžní tok i přes celkový příznivý vývoj zůstal v období přezkumného šetření rovněž záporný.
(74)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje výsledků, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(75)
V souladu se závěrem ve výše uvedeném 38. bodě odůvodnění vyvážející výrobci v ČLR disponují značnými volnými kapacitami a zjevným potenciálem pro zvýšení objemu vývozu na trh Unie.
(76)
Vývozní ceny CIF při vývozu PET pocházejícího z ČLR do třetích zemí byly nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že rozdíl nebyl značný a vzhledem k tomu, že tento dovoz podléhá smluvní celní sazbě a některým nákladům po dovozu, nemělo by se jednat o cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, které převládaly v období přezkumného šetření. Je však třeba zdůraznit, že údaje pocházející ze zároveň probíhajícího antisubvenčního řízení uvedeného v 6. bodě odůvodnění ukazují, že ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného řízení byly výrazně stlačeny vlivem subvencovaného dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Skutečnost, že v období přezkumného šetření nedošlo ke skutečnému cenovému podbízení, tedy neznamená, že by v případě pokračování dovozu z ČLR dovozní ceny nezpůsobily újmu.
(77)
Srovnání ročních dovozních cen při dovozu z ČLR s cenami, které nepůsobí újmu, ukázalo, že dovoz z ČLR by znamenal podbízení vůči cenám výrobního odvětní Unie (které nepůsobí újmu). Proto v případě neuplatňování antidumpingových cel na dovoz pocházející z ČLR by jakýkoli zvýšený objem pravděpodobně dumpingového dovozu z ČLR vyvolal ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie a způsobil újmu.
(78)
Dále vzhledem ke stávajícím volným kapacitám pro PET v ČLR spolu se skutečností, že vývozci z ČLR by se s největší pravděpodobností pokusili o znovunabytí ztracených podílů na trhu, by důsledkem zrušení opatření s největší pravděpodobností byly nižší vývozní ceny. To by zesílilo cenový tlak na situaci výrobního odvětví Unie, které již čelí obtížím a podstatné újmě a mělo by na ně další očekávaný nepříznivý dopad.
(79)
Ačkoli účinky dovozu z ČLR na současný nestabilní stav výrobního odvětví Unie byly omezené z důvodu nízké úrovně dovozu během posuzovaného období, tato situace by se s největší pravděpodobností změnila, pokud by byla uložená opatření zrušena. Pokud by totiž stávající opatření byla zrušena a výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z ČLR za dumpingové ceny, důsledkem by bylo další zhoršení již nyní nestabilní finanční situace odvětví a další ztráty.
2. Závěry týkající se přetrvání/obnovení újmy
(80)
Na tomto základě se došlo k závěru, že v případě zrušení opatření vůči ČLR by s největší pravděpodobností přetrvala újma pro výrobní odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie bylo založeno na hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvávání či obnovení dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antigumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie snadněji dosáhlo přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila jeho odsunutí z trhu kvůli značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje zřejmá pravděpodobnost dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování platných antidumpingových opatření.
(85)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
Jak je uvedeno výše, pouze jeden dovozní zástupce poskytl informace v rámci výběru vzorku. Tento zástupce se zásadně postavil proti veškerému zachování opatření, přestože neuvedl žádný dovoz z ČLR. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný podstatný vliv na činnost tohoto zástupce.
(87)
Žádný jiný dovozce nedodal relevantní informace. Vzhledem k tomu, že dovoz z jiných zemí, ve kterých v současnosti platí antidumpingová opatření, neustal a že je k dispozici dovoz ze zemí bez antidumpingových opatření (např. Omán, USA, Brazílie), má se za to, že dovozci by mohli nadále využívat alternativní zdroje dodávek.
(88)
Vzhledem k tomu, že není prokázáno, že platná opatření dovozce značně postihují, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem dodavatelů surovin v Unii
(89)
Tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG) při šetření spolupracovali a zaslali svou odpověď na dotazník ve stanovené lhůtě. Počet zaměstnanců zaměstnaných v jejich evropských podnicích a podílejících se na výrobě PTA/MEG se pohyboval kolem 700.
(90)
Spolupracující výrobci PTA představují přibližně 50 % nákupu PTA výrobců z Unie zařazených do vzorku. Výrobci PTA jsou do značné míry závislí na postavení výrobců PET, kteří jsou jejich hlavními odběrateli. Nízké ceny PET vedou k nižším cenám PTA a nižším rozpětím pro výrobce PTA. Proto by uložení opatření na dumpingový dovoz PET přineslo užitek výrobcům PTA.
(91)
Pro spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, PET není jeho jediným nebo dokonce hlavním možným použitím a výrobci MEG jsou na situaci výrobního odvětví PET závislí méně. Obtíže výrobního odvětví PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, alespoň v krátkodobém a střednědobém horizontu.
(92)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem závěr zní, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by bylo v zájmu dodavatelů surovin.
4. Zájem uživatelů
(93)
PET, který je předmětem tohoto řízení (tj. s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, tzv. „polotovar vhodný pro výrobu lahví“), se nejčastěji používá při výrobě lahví na vodu a další nápoje. Využití PET při výrobě jiných obalů (pevné potraviny nebo detergenty) a k výrobě fólií se rozvíjí, ale ještě zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. tatáž společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarovaný polotovar a vyfukuje ho do lahve), nebo se omezuje na druhou fázi (vyfukování předtvarovaného polotovaru do lahve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.
(94)
PET lahve jsou plněny vodou nebo jinými nápoji v balírnách. Balírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).
(95)
Proto lze rozlišit dvě skupiny uživatelů:
-
zpracovatelé a/nebo výrobci lahví, kteří nakupují PET přímo od výrobců, upraví jej na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodají pro další zpracování (nebo plnění), a
-
balírny, které nakupují PET pro své najaté zpracovatele/výrobce lahví (tvrdé poplatky), nebo vyjednají cenu, za kterou najatý zpracovatel/výrobce lahví získá PET (měkké poplatky).
(96)
Během šetření bylo kontaktováno více než 70 uživatelů, ale pouze sedm z nich (zpracovatelé a balírny) se rozhodlo ke spolupráci a vyplnilo dotazník.
(97)
Zjistilo se, že spolupracující uživatelé dovezli z dotčené země pouze zanedbatelné množství PET a nakupovali PET především od výrobců v Unii a/nebo v dalších zemích.
(98)
Vzhledem k tomu, že alternativní zdroje dodávek jsou nadále k dispozici a uživatelé v současnosti dovážejí z ČLR pouze velmi omezený objem dotčeného výrobku, má se za to, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(99)
Po poskytnutí informací o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována, některé zúčastněné strany, zejména uživatelé, vyjádřily připomínky.
(100)
Výrobci v Unii, kteří podali žádost o přezkum, v zásadě souhlasili se zjištěními, jež šetření přineslo, a zejména se závěry ohledně zájmu Unie.
(101)
Naopak sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů se postavili zásadně proti opětovnému uložení platných antidumpingových opatření, s tím, že zjištění Komise týkající se zájmu Unie vykazují závažné nedostatky a nepřesnosti; svá tvrzení však nepodložili.
(102)
Vzhledem k nedostatku důkazů na podporu uvedených tvrzení týkajících se údajné nepřesnosti zjištění Komise byla tato tvrzení odmítnuta jako neopodstatněná.
(103)
Po poskytnutí informací se spolupracující dovozní zástupce rovněž postavil zásadně proti opětovnému uložení opatření.
(104)
Zúčastněná strana uvedla, že Komise řádně nezohlednila zájem výrobního odvětví uživatelů PET, které bude údajně postiženo jakýmkoli zvýšením ceny PET, neboť nebude možné, aby takové zvýšení nákladů přeneslo.
(105)
V této souvislosti je třeba uvést, že zmíněná zúčastněná strana neprokázala, jak by zachování stávajících opatření mohlo v praxi vést k jakémukoli zvýšení cen PET na trhu Unie ani v jakém rozsahu.
(106)
Je třeba rovněž připomenout, že vzhledem k poměrně slabé spolupráci uživatelů během tohoto šetření nejsou k dispozici údaje, které by ukázaly, že zachování opatření by mělo nepřiměřený účinek na uživatele.
(107)
Proto se na základě dostupných údajů má za to, že zachování opatření nebude mít žádné nepřiměřené nepříznivé účinky, pokud jde o ceny PET v EU, a tvrzení týkající se nepříznivého dopadu na uživatele, které předložil dovozní zástupce, je tedy zamítnuto.
(108)
Tatáž zúčastněná strana tvrdí, že Komise nepřezkoumala dopad zachování současných opatření na společnosti vyrábějící obaly z PET, a proto je analýza zájmu Unie neúplná a nesprávná.
(109)
V této souvislosti je třeba připomenout, že po zahájení tohoto přezkumu se zapojilo pouze sedm uživatelů a údaje dostupné v rámci tohoto řízení neumožnily analýzu zájmu této podskupiny uživatelů v Unii.
(110)
Připomínky předložené po poskytnutí informací, včetně připomínek od obalových společností, byly (jak je uvedeno v 101. a 102. bodě odůvodnění) nepodložené a nemohly být použity pro úplnější analýzu týkající se obalového průmyslu.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(111)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech vzaty náležitě v úvahu.
(113)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET pocházejícího z ČLR zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(114)
Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se vztahují výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(115)
Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi (12), generálnímu ředitelství pro obchod, se všemi příslušnými informacemi, obzvláště o jakékoli změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátu s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Všechny ostatní společnosti
184
A999
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (13), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1030/2010 DEL CONSIGLIO
del 17 novembre 2010
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato originario della Repubblica popolare cinese in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 9 e l’articolo 11, paragrafo 2,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione»), dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 1467/2004 (2) il Consiglio, in seguito a un’inchiesta antidumping («l’inchiesta iniziale»), ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di polietilentereftalato (PET) originario, tra l’altro, della Repubblica popolare cinese («le misure antidumping definitive»). L’aliquota massima dei dazi istituiti è del 22,9 % (184 EUR/tonnellata) per le importazioni dalla Repubblica popolare cinese («il paese interessato» o «RPC»).
(2)
In seguito ad un riesame relativo ai «nuovi esportatori» a norma dell’articolo 11, paragrafo 4, del regolamento di base, il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 2167/2005 (3), ha modificato il regolamento (CE) n. 1467/2004.
2. Domanda di riesame
(3)
A seguito della pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (4) delle misure antidumping definitive in vigore, il 13 maggio 2009 la Commissione ha ricevuto, in conformità dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, una richiesta di apertura di un riesame delle misure in questione. La domanda è stata presentata dal comitato per il polietilentereftalato dell’associazione Plastics Europe («il richiedente») per conto di produttori che rappresentano una parte considerevole (in questo caso oltre il 50 %) dell’intera produzione di PET dell’Unione.
(4)
La domanda di riesame in previsione della scadenza è stata motivata dal fatto che la scadenza delle misure comporterebbe il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del pregiudizio ai danni dell’industria dell’Unione.
(5)
Dopo aver sentito il comitato consultivo, la Commissione ha deciso che esistevano elementi di prova sufficienti per l’apertura di un riesame in previsione della scadenza. Di conseguenza, il 18 agosto 2009, la Commissione ha annunciato con un avviso di apertura (5) («avviso di apertura»), l’avvio di un riesame in previsione della scadenza, a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
3. Procedimenti paralleli
(6)
Va sottolineato che il 3 settembre 2009 la Commissione ha inoltre annunciato l’apertura di un procedimento antidumping (6) a norma dell’articolo 5 del regolamento di base, nonché di un procedimento antisovvenzioni (7) a norma dell’articolo 10 del regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell’11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (8), per quanto riguarda le importazioni di alcuni tipi di PET originario dell’Iran, del Pakistan e degli Emirati arabi uniti.
(7)
Con il regolamento (UE) n. 857/2010, pubblicato il 29 settembre 2010 (9), il Consiglio ha istituito un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di alcuni tipi di PET originario dell’Iran, del Pakistan e degli Emirati arabi uniti. Allo stesso tempo la Commissione ha chiuso il procedimento antidumping (10).
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell’inchiesta
(8)
L’inchiesta sulla probabilità del persistere o della reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2008 e il 30 giugno 2009 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione della probabilità del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2006 e la fine del PIR («periodo considerato»).
4.2. Parti interessate dall’inchiesta
(9)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del procedimento i produttori denuncianti, gli altri produttori noti dell’Unione, gli importatori/operatori commerciali, gli utilizzatori notoriamente interessati e le loro associazioni, i produttori esportatori e i rappresentanti del paese esportatore interessato. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine stabilito nell’avviso di apertura.
(10)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(11)
A causa dell’elevato numero di produttori, di produttori esportatori e di importatori dell’Unione, si è ritenuto opportuno, a norma dell’articolo 17 del regolamento di base, valutare l’ipotesi di ricorrere al campionamento. Per consentire alla Commissione di decidere se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti sopramenzionate sono state invitate a manifestarsi entro 15 giorni dall’apertura del riesame e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura.
(12)
Quattordici produttori dell’Unione hanno fornito le informazioni richieste e hanno accettato di essere inclusi nel campione. In base alle informazioni ricevute dai produttori dell’Unione che hanno collaborato, la Commissione ha selezionato un campione di cinque produttori dell’Unione che rappresentavano il 65 % delle vendite di tutti i produttori dell’Unione che hanno collaborato, ad acquirenti indipendenti nell’UE.
(13)
Dal momento che soltanto due produttori esportatori cinesi hanno presentato le informazioni richieste, non è stato necessario selezionare un campione.
(14)
Solo un importatore ha fornito le informazioni richieste e ha accettato di essere inserito nel campione. Di conseguenza, non è stato necessario costituire un campione di importatori indipendenti.
(15)
La Commissione ha inviato un questionario ai produttori dell’Unione inseriti nel campione, ai produttori esportatori e a tutti gli utilizzatori e fornitori notoriamente interessati nonché a coloro i quali si erano manifestati entro il termine fissato nell’avviso di apertura. Il questionario è stato trasmesso anche a produttori noti degli Stati Uniti («paese di riferimento previsto»).
(16)
Hanno risposto al questionario cinque produttori dell’Unione inseriti nel campione, sette utilizzatori dell’Unione, tre fornitori di materie prime e due produttori statunitensi. Inoltre, sette produttori dell’Unione che hanno collaborato hanno fornito i dati di carattere generale richiesti ai fini dell’analisi del pregiudizio. Non sono invece pervenute risposte al questionario da parte di produttori esportatori cinesi.
(17)
Nel corso dell’inchiesta uno dei cinque produttori dell’Unione inseriti nel campione non è stato in grado di fornire l’insieme dei dati richiesti ed è stato pertanto necessario ridurre il campione a quattro produttori che rappresentano il 47 % delle vendite di tutti i produttori che hanno collaborato.
(18)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping e del conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Si è proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell’Unione
-
Novapet SA, Spagna,
-
Equipolymers srl, Italia,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Lituania,
-
UAB Neo Group, Lituania.
b)
Utilizzatori dell’Unione:
-
Puccetti, Italia.
c)
Produttori statunitensi
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(19)
Il prodotto in esame è lo stesso dell’inchiesta iniziale, vale a dire il polietilentereftalato avente un coefficiente di viscosità pari o superiore a 78 ml/g secondo la norma ISO 1628-5, attualmente classificato al codice NC 39076020 e originario della RPC.
(20)
L’inchiesta di riesame ha confermato i risultati dell’inchiesta iniziale secondo cui il prodotto in esame e i prodotti realizzati e commercializzati dai produttori esportatori sul loro mercato interno e in paesi terzi, nonché quelli realizzati e commercializzati dall’industria dell’Unione presentano le medesime caratteristiche fisico-chimiche di base e trovano le stesse applicazioni. Tali prodotti sono perciò considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Osservazioni preliminari
(21)
Come si è detto, non è stato necessario applicare tecniche di campionamento nei confronti dei produttori esportatori della RPC.
(22)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, si è esaminato se la scadenza delle misure in vigore comporta il rischio di persistenza o reiterazione del dumping.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
(23)
I volumi delle importazioni dalla RPC nell’Unione, non essendo significativi, non sono serviti ai fini di un’analisi rappresentativa del dumping. Pertanto, non è stato effettuato alcun calcolo del dumping sulla base dei prezzi all’esportazione dalla RPC e l’inchiesta ha riguardato pertanto il rischio di reiterazione del dumping.
3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
(24)
Dal momento che nessun produttore esportatore cinese ha collaborato alla presente inchiesta, le conclusioni sono state tratte, come previsto dall’articolo 18 del regolamento di base, dai dati disponibili, ossia i dati di Eurostat e la domanda di riesame.
3.1. Rapporto tra valore normale e prezzi all’esportazione verso paesi terzi
(25)
Dal momento che nessun produttore esportatore della RPC ha collaborato, i prezzi delle vendite sul mercato interno di un paese terzo a economia di mercato sono stati paragonati ai prezzi del prodotto esportato dalla RPC verso paesi terzi, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base.
(26)
Dato che la RPC è un’economia in fase di transizione, il valore normale deve essere determinato, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, in base al prezzo o al valore normale costruito in un appropriato paese terzo a economia di mercato («paese di riferimento») oppure al prezzo all’esportazione da tale paese terzo in altri paesi, compresa l’Unione, oppure, qualora ciò non sia possibile, su qualsiasi altra base equa, compreso il prezzo realmente pagato o pagabile nell’Unione per un prodotto simile, se necessario debitamente adeguato per includere un equo margine di profitto.
(27)
Nell’avviso di apertura era stato previsto di utilizzare gli USA come paese di riferimento adeguato ai fini della determinazione del valore normale per la RPC; le parti interessate sono state invitate a pronunciarsi su tale scelta, ma non hanno formulato osservazioni od obiezioni a tal riguardo. Nell’inchiesta iniziale sono stati utilizzati gli Stati Uniti come paese di riferimento. Si è concluso, pertanto, che gli Stati Uniti costituiscono un paese di riferimento appropriato.
(28)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, il valore normale è stato stabilito sulla base delle informazioni ricevute dai produttori del paese di riferimento e verificate, ossia sulla base dei prezzi pagati o pagabili sul mercato interno degli USA per i tipi di prodotto che risultavano essere venduti nel corso di normali operazioni commerciali.
(29)
Pertanto, il valore normale è stato calcolato come la media ponderata dei prezzi delle vendite effettuate sul mercato interno dai produttori statunitensi che hanno collaborato ad acquirenti indipendenti.
(30)
È stato innanzitutto stabilito se il volume complessivo delle vendite interne di prodotto simile ad acquirenti indipendenti da parte di ciascuno dei due produttori esportatori statunitensi che hanno collaborato fosse rappresentativo ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, cioè se corrispondesse ad almeno il 5 % del volume complessivo delle vendite del prodotto in esame esportato nell’Unione. Le vendite sul mercato interno di entrambi i produttori statunitensi sono state ritenute sufficientemente rappresentative durante il periodo dell’inchiesta.
(31)
La Commissione ha poi esaminato se le vendite sul mercato interno del prodotto simile potessero essere considerate come avvenute nell’ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata determinata per il prodotto simile venduto sul mercato USA la percentuale di vendite remunerative effettuate ad acquirenti indipendenti durante il PIR.
(32)
Poiché il volume delle vendite remunerative del prodotto simile rappresentava meno dell’80 % del volume complessivo delle vendite di prodotto simile, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivo sul mercato interno, calcolato come media ponderata dei prezzi delle vendite remunerative.
(33)
Come spiegato sopra, non essendo i volumi delle importazioni significativi e data l’assenza di cooperazione da parte dei produttori esportatori della RPC, il prezzo all’esportazione è stato esaminato alla luce dei dati delle statistiche sulle esportazioni fornite dal governo cinese riguardanti il volume e il valore delle esportazioni dalla RPC verso i suoi tre principali mercati d’esportazione (Giappone, Ucraina, Stati Uniti), essendo queste le migliori informazioni disponibili in conformità dell’articolo 18 del regolamento di base. Le esportazioni verso tali mercati rappresentavano il 50 % circa delle esportazioni della RPC del prodotto in esame.
(34)
Dai dati delle statistiche cinesi sulle esportazioni è emerso che il prezzo all’esportazione nei suddetti paesi terzi era inferiore al valore normale stabilito per la RPC. L’inchiesta ha rilevato infatti che, durante il PIR, la differenza di prezzo variava in generale tra il 14 % e il 38 %, il che sta ad indicare il rischio di reiterazione del dumping per le esportazioni nell’Unione in caso di abrogazione delle misure.
3.2. Capacità inutilizzate
(35)
Mancando altre informazioni riguardanti la produzione e la capacità, l’analisi è stata effettuata in base alle informazioni contenute nella domanda di riesame, come previsto dall’articolo 18 del regolamento di base.
(36)
Sulla base delle informazioni disponibili e in assenza di informazioni che indichino il contrario, la capacità di produzione della RPC è cresciuta del 16 % durante il periodo considerato. Durante il PIR l’utilizzo degli impianti è stato del 72 % circa. La capacità inutilizzata è risultata pertanto considerevole, superiore a 700 000 tonnellate. Attivando questa capacità produttiva inutilizzata, la produzione cinese potrebbe fornire fino al 23 % del consumo dell’Unione.
(37)
Inoltre, poiché la capacità di produzione della RPC dovrebbe in futuro superare di gran lunga la domanda interna, si prevede che gran parte dell’incremento della produzione sarà destinata all’esportazione.
4. Conclusioni sulla probabilità di reiterazione del dumping
(38)
Dato che i prezzi del prodotto in esame esportato e venduto sui principali mercati esteri della RPC sono inferiori al valore normale stabilito durante il PIR e date le crescenti capacità produttive inutilizzate, è probabile che, in caso di abrogazione delle misure antidumping, il volume delle esportazioni cinesi nell’UE a prezzi di dumping aumenti.
(39)
Stante quanto sopra, in caso di abrogazione delle misure è probabile una reiterazione del dumping.
D. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(40)
Durante il PIR il prodotto simile era fabbricato nell’Unione da diciassette produttori. Si ritiene pertanto che la produzione di questi produttori (determinata sulla base delle informazioni raccolte presso i produttori che hanno collaborato e, per gli altri produttori dell’Unione, sulla base dei dati contenuti nella domanda di riesame) costituisca la produzione dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(41)
Di questi diciassette produttori dodici hanno pienamente collaborato all’inchiesta. Si è accertato che questi dodici produttori rappresentano una proporzione «maggioritaria», in questo caso superiore all’80 %, della produzione totale dell’Unione del prodotto simile: essi costituiscono pertanto l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base e sono di seguito denominati «industria dell’Unione». Gli altri produttori dell’Unione sono di seguito denominati «gli altri produttori dell’Unione». Questi ultimi non hanno attivamente sostenuto la denuncia né vi si sono opposti.
(42)
Ai fini dell’analisi del pregiudizio sono stati stabiliti due livelli di indicatori di pregiudizio:
-
gli elementi macroeconomici (produzione, capacità di produzione, volume delle vendite, quota di mercato, crescita, occupazione, produttività, prezzi medi unitari, entità dei margini di dumping e superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping) sono stati valutati a livello dell’intera produzione dell’Unione sulla base delle informazioni raccolte presso i produttori che si sono manifestati nel contesto dell’esercizio di campionamento e, per gli altri produttori dell’Unione, sulla base di una stima fondata sui dati contenuti nella domanda di riesame,
-
l’analisi degli elementi microeconomici (scorte, salari, redditività, utile sul capitale investito, flusso di cassa, capacità di reperire capitali e investimenti) è stata effettuata, relativamente ai produttori dell’Unione inseriti nel campione, sulla base delle informazioni da essi fornite.
(43)
Va osservato che il mercato dell’UE del PET è caratterizzato da un numero relativamente elevato di produttori che di norma appartengono a gruppi più grandi con sede al di fuori dell’UE. Il mercato è attualmente interessato da un processo di consolidamento che di recente ha comportato una serie di acquisizioni e chiusure. Dal 2009, ad esempio, sono stati chiusi i seguenti impianti di produzione di PET: Tergal Fibers (Francia), Invista (Germania) e Artenius (Regno Unito), mentre Indorama ha acquisito gli impianti già di proprietà della Eastman nel Regno Unito e nei Paesi Bassi.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Consumo dell’Unione
(44)
Il consumo nell’Unione è stato determinato in base al volume delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato interno, ai dati Eurostat sul volume delle importazioni sul mercato dell’Unione e, per quanto riguarda gli altri produttori dell’Unione, procedendo a stime fondate sui dati della domanda di riesame.
(45)
Il consumo dell’Unione del prodotto in esame è cresciuto dell’11 % tra il 2006 e il PIR: in particolare, la domanda apparente è aumentata dell’8 % nel 2007, si è leggermente contratta (di 2 punti percentuali) tra il 2007 e il 2008 ed è aumentata di altri 5 punti percentuali tra il 2008 e il PIR.
Tabella 1
2006
2007
2008
PIR
Consumo totale dell’UE (in tonnellate)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indice (2006 = 100)
100
108
106
111
Fonte: Risposte al questionario, dati Eurostat e domanda di riesame.
2. Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese
(46)
Il volume delle importazioni in dumping del prodotto in esame sul mercato dell’UE è rimasto relativamente modesto ed è addirittura diminuito nel periodo considerato, attestandosi a 13 483 tonnellate durante il PIR, il che equivale ad una quota di mercato dello 0,4 %. I prezzi delle importazioni cinesi sono rimasti stabili tra il 2006 e il 2008, per poi scendere bruscamente a 897 EUR/tonnellata a livello cif durante il PIR, registrando quindi un calo di 12 punti percentuali rispetto ai prezzi del 2008.
Tabella 2
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dalla RPC (in tonnellate)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indice (2006 = 100)
100
123
110
82
Quota di mercato delle importazioni dalla RPC
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Prezzi delle importazioni (in EUR/tonnellata)
1 011
1 008
1 020
897
Indice (2006 = 100)
100
100
101
89
Fonte: Eurostat.
3. Importazioni da altri paesi terzi
a) Importazioni dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti
(47)
Come si legge nei considerando 6 e seguenti, sono stati istituiti, parallelamente al presente riesame, procedimenti antidumping e antisovvenzioni nei confronti delle importazioni di PET originario dell’Iran, del Pakistan e degli Emirati arabi uniti.
(48)
Il volume delle importazioni dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti nell’UE ha registrato un significativo aumento nel periodo considerato, raggiungendo 304 202 tonnellate nel PIR, il che equivale ad una quota di mercato del 10,2 %. I prezzi di tali importazioni si sono attestati ad un livello addirittura inferiore a quello dei prezzi della RPC.
Tabella 3
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti (in tonnellate)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indice (2006 = 100)
100
120
390
544
Quota di mercato delle importazioni dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Prezzi delle importazioni (in EUR/tonnellata)
1 030
1 023
1 015
882
Fonte: Eurostat.
b) Importazioni dalla Repubblica di Corea
(49)
Alla Repubblica di Corea si applicano dazi antidumping dal 2000. Due società coreane sono però assoggettate a un dazio antidumping pari a zero; dall’inchiesta è emerso che le importazioni dalla Repubblica di Corea restano a un livello elevato e sono aumentate in misura significativa nel periodo considerato. Le importazioni dalla Corea sono cresciute di quasi il 150 % tra il 2006 e il PIR e la quota di mercato corrispondente è salita dal 3,5 % nel 2006 al 7,7 % nel PIR.
Tabella 4
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni dalla Corea del Sud (in tonnellate)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indice (2006 = 100)
100
139
189
246
Quota di mercato delle importazioni dalla Corea del Sud
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Prezzo delle importazioni (in EUR/tonnellata)
1 084
1 071
1 063
914
Fonte: Eurostat.
(50)
Il prezzo medio delle importazioni dalla Corea è rimasto in genere leggermente al di sotto dei prezzi medi dei produttori dell’Unione. I prezzi coreani sono però risultati superiori ai prezzi medi delle importazioni dalla RPC.
c) Importazioni da altri paesi terzi non menzionati sopra
(51)
Il volume delle importazioni del prodotto in esame nell’UE provenienti da altri paesi terzi ha registrato un leggero aumento nel periodo considerato, raggiungendo 428 396 tonnellate nel PIR, il che equivale ad una quota di mercato del 14,3 %. I prezzi di tali importazioni sono relativamente elevati e al di sopra del livello dei prezzi corrispondenti della RPC e dei paesi oggetto delle inchieste parallele, nonché del livello medio dei prezzi dell’industria dell’Unione.
Tabella 5
2006
2007
2008
PIR
Volume delle importazioni da altri paesi terzi (in tonnellate)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indice (2006 = 100)
100
121
102
127
Quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Prezzo delle importazioni (in EUR/tonnellata)
1 159
1 127
1 135
978
Fonte: Eurostat.
(52)
Da quanto precede si evince che le importazioni dagli altri paesi terzi non hanno arrecato pregiudizio all’industria dell’Unione.
4. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(53)
In conformità dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, sono stati esaminati tutti i fattori e gli indicatori economici pertinenti in rapporto con la situazione dell’industria dell’Unione nel periodo considerato.
4.1. Elementi macroeconomici
a) Produzione
(54)
Tra il 2006 e il PIR la produzione dell’Unione è diminuita del 4 %: più precisamente è aumentata del 5 % nel 2007 fino a circa 2 570 000 tonnellate, per poi diminuire bruscamente di 10 punti percentuali nel 2008 rispetto al 2007; in seguito è leggermente risalita (di un punto percentuale) tra il 2008 e il PIR, raggiungendo il livello di 2 300 000 tonnellate.
Tabella 6
2006
2007
2008
PIR
Produzione (in tonnellate)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indice (2006 = 100)
100
105
95
96
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
b) Capacità di produzione e utilizzo degli impianti
(55)
La capacità di produzione dei produttori dell’Unione è cresciuta del 15 % durante il periodo considerato, aumentando dell’1 % nel 2007, di altri 5 punti percentuali nel 2008 e infine di altri 9 punti percentuali nel PIR.
Tabella 7
2006
2007
2008
PIR
Capacità di produzione (in tonnellate)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indice (2006 = 100)
100
101
106
115
Utilizzo degli impianti
83 %
87 %
75 %
69 %
Indice (2006 = 100)
100
105
90
84
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
(56)
L’utilizzo degli impianti, pari all’83 % nel 2006, è salito all’87 % nel 2007 per poi scendere però al 75 % nel 2008, attestandosi solo al 69 % nel PIR. Il calo del tasso di utilizzo degli impianti nel 2008 e nel PIR rispecchia il calo della produzione e l’aumento della capacità di produzione registrati nel periodo.
c) Volume delle vendite
(57)
Quanto al volume delle vendite effettuate dai produttori dell’Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione, si è registrato un modesto calo nel periodo considerato. Nel 2007 le vendite sono aumentate del 5 %, ma l’anno successivo sono scese leggermente al di sotto del livello del 2006; infine nel PIR il dato, pari a circa 2 100 000 tonnellate, è stato del 3 % inferiore a quello del 2006. Visto il volume contenuto delle scorte, l’andamento delle vendite rispecchia da vicino quello della produzione.
Tabella 8
2006
2007
2008
PIR
Vendite UE (in tonnellate)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indice (2006 = 100)
100
105
99
97
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
d) Quota di mercato
(58)
Nel periodo considerato la quota di mercato dei produttori dell’Unione si è ridotta di 10 punti percentuali, passando dall’85 % del 2006 al 75 % nel PIR. Questa contrazione della quota di mercato è dovuta al fatto che nel periodo considerato le vendite dell’industria dell’Unione sono calate del 3 % nonostante un aumento dei consumi. Questo andamento decrescente è stato rilevato anche per i produttori dell’Unione inseriti nel campione.
Tabella 9
2006
2007
2008
PIR
Quota di mercato dei produttori dell’Unione
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indice (2006 = 100)
100
98
94
88
Fonte: Risposte al questionario, domanda di riesame e dati Eurostat.
e) Crescita
(59)
Tra il 2006 e il PIR, mentre il consumo nell’Unione aumentava dell’11 %, il volume delle vendite effettuate dai produttori dell’Unione sul mercato interno è diminuito del 3 % e la loro quota di mercato, tra i produttori nell’Unione, si è ridotta di 10 punti percentuali. Si conclude pertanto che i produttori dell’Unione non hanno potuto in alcun modo beneficiare della crescita del mercato.
f) Occupazione
(60)
Per i produttori dell’Unione il calo dei livelli occupazionali è stato del 15 % tra il 2006 e il PIR: il numero degli addetti, passato da 2 400 a 2 100 tra il 2006 e il 2007 con una contrazione sensibile del 13 %, è poi rimasto pressoché stabile allo stesso livello nel 2008 e nel PIR. Il calo del 2007 è una conseguenza dei processi di ristrutturazione operati da una serie di produttori dell’Unione.
Tabella 10
2006
2007
2008
PIR
Occupazione (numero di addetti)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indice (2006 = 100)
100
87
85
85
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
g) Produttività
(61)
La produttività della manodopera dell’Unione, in termini di produzione annua (in tonnellate) per addetto, è aumentata del 12 % nel periodo considerato. Questo dato, indice tra l’altro di un’accresciuta efficienza dei produttori dell’Unione, è dovuto al fatto che la produzione è diminuita più lentamente dell’occupazione. Il fenomeno è stato particolarmente evidente nel 2007 quando, a fronte dell’aumento della produzione e del contestuale calo dell’occupazione, la produttività è risultata del 21 % superiore a quella del 2006.
Tabella 11
2006
2007
2008
PIR
Produttività (in tonnellate/addetto)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indice (2006 = 100)
100
121
112
112
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
h) Fattori che incidono sui prezzi di vendita
(62)
Tra il 2006 e il 2008 i prezzi medi annui di vendita praticati dai produttori dell’Unione sul mercato interno ad acquirenti indipendenti sono rimasti stabili a circa 1 100 EUR/tonnellata. Nel PIR il prezzo medio annuo di vendita è calato del 12 % a 977 EUR/tonnellata. Questo prezzo non riflette le oscillazioni mensili o addirittura giornaliere del prezzo del PET sul mercato europeo (e mondiale), ma viene ritenuto sufficiente per evidenziare l’andamento nel periodo considerato. I prezzi di vendita del PET seguono di norma l’andamento dei prezzi delle sue principali materie prime (principalmente acido tereftalico puro (PTA) e glicole monoetilenico (MEG)], visto che queste ultime incidono fino all’80 % sul costo totale del PET.
Tabella 12
2006
2007
2008
PIR
Prezzo unitario sul mercato UE (in EUR/tonnellata)
1 110
1 105
1 111
977
Indice (2006 = 100)
100
100
100
88
Fonte: Risposte al questionario e domanda di riesame.
i) Entità del margine di dumping e superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping
(63)
Si rammenta che, dati i volumi attualmente assai modesti delle importazioni di PET dalla RPC, non sono stati calcolati margini di dumping. Tuttavia, come risulta dal considerando 39, è stato stabilito il rischio di reiterazione del dumping sulla base dei prezzi all’esportazione nei paesi terzi e delle capacità in eccesso. Per quanto riguarda il superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping, è importante sottolineare che, dopo l’istituzione delle misure antidumping definitive sulle importazioni dalla RPC, l’industria dell’Unione ha dovuto far fronte alle importazioni sovvenzionate dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti, il che ha portato, nel giugno 2010, all’istituzione di dazi compensativi provvisori (11). Di conseguenza, non si è potuto constatare un effettivo superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping; pertanto, l’industria dell’Unione resta vulnerabile agli effetti pregiudizievoli di importazioni in dumping sul mercato interno.
4.2. Elementi microeconomici
a) Scorte
(64)
Il livello delle scorte finali dei produttori inseriti nel campione è diminuito del 22 % tra il 2006 e il PIR. Esse rappresentano meno del 5 % della produzione annua e quindi ai fini dell’analisi del pregiudizio questo indicatore è scarsamente pertinente.
Tabella 13
Campione
2006
2007
2008
PIR
Scorte finali (in tonnellate)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indice (2006 = 100)
100
94
77
78
Fonte: Risposte al questionario.
b) Salari
(65)
Il costo annuo del lavoro è aumentato dell’11 % tra il 2006 e il 2007, per poi diminuire di due punti percentuali nel 2008 rispetto al 2007 e di altri 9 punti percentuali nel PIR rispetto al 2008, attestandosi allo stesso livello del 2006. Nel complesso il costo del lavoro è quindi rimasto stabile.
Tabella 14
Campione
2006
2007
2008
PIR
Costo annuo del lavoro (in EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indice (2006 = 100)
100
111
109
100
Fonte: Risposte al questionario.
c) Redditività e utile sul capitale investito
(66)
Durante il periodo considerato la redditività delle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti effettuate sul mercato dell’Unione dai produttori inseriti nel campione, espressa in termini di percentuale delle vendite nette, è rimasta negativa registrando addirittura una diminuzione dal - 6,9 % al - 7,5 %. Quanto alla redditività dei produttori inseriti nel campione, nel 2007 è migliorata: - 1,5 % soltanto è il dato delle perdite nette, espresso in percentuale delle vendite nette. Successivamente però le perdite si sono nettamente aggravate: - 9,3 % nel 2008. Nel corso del PIR la situazione è leggermente migliorata.
Tabella 15
Campione
2006
2007
2008
PIR
Redditività UE (% delle vendite nette)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indice (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Utile sul capitale investito (in % del valore contabile netto degli investimenti)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indice (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Fonte: Risposte al questionario.
(67)
L’utile sul capitale investito, espresso in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, ha seguito nel complesso l’andamento della redditività, passando da - 9,6 % nel 2006 a - 3,1 % nel 2007. Nel 2008 è sceso a - 16,8 % e nel PIR è di nuovo salito a - 12,3 %. Complessivamente l’utile sul capitale investito è rimasto negativo, perdendo altri 2,7 punti percentuali nel periodo considerato.
d) Flusso di cassa e capacità di reperire capitali
(68)
Nel 2006 il flusso di cassa netto delle attività operative è stato negativo: - 18,5 milioni di EUR circa. Nel 2007 si è registrato un consistente miglioramento, con un dato positivo di 19,5 milioni di EUR; nel 2008 però il flusso di cassa ha subito un grave peggioramento (- 42 milioni di EUR) prima di attestarsi su - 11 milioni di EUR nel PIR. Nel complesso il flusso di cassa è migliorato nel periodo considerato pur rimanendo negativo.
(69)
Non sono emersi elementi che facciano ritenere che l’industria dell’Unione abbia avuto difficoltà a reperire capitali, e ciò soprattutto in ragione del fatto che alcuni produttori fanno parte di gruppi più grandi.
Tabella 16
Campione
2006
2007
2008
PIR
Flusso di cassa (in EUR)
-18 453 130
1 947 846
-4 232 113
-11 038 129
Indice (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Fonte: Risposte al questionario.
e) Investimenti
(70)
Gli investimenti annui che le società inserite nel campione hanno realizzato per la produzione del prodotto simile sono diminuiti del 34 % tra il 2006 e il 2007, di altri 59 punti percentuali tra il 2007 e il 2008, subendo un ulteriore leggero decremento nel PIR rispetto al 2008. Complessivamente gli investimenti sono diminuiti del 96 % durante il periodo considerato. L’acquisto di nuove linee di produzione nel 2006 e 2007 per aumentare la capacità produttiva può in parte spiegare il sensibile calo degli investimenti.
Tabella 17
Campione
2006
2007
2008
PIR
Investimenti netti (in EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indice (2006 = 100)
100
66
7
4
Fonte: Risposte al questionario.
(71)
Il livello modesto degli investimenti nel 2008 e nel PIR va visto come il risultato della situazione di vulnerabilità finanziaria nella quale versa attualmente l’industria dell’Unione.
5. Conclusioni relative alla situazione dell’industria dell’Unione
(72)
Dall’analisi dei dati macroeconomici emerge una diminuzione della produzione e delle vendite dei produttori dell’Unione nel periodo considerato. Il calo registrato, pur non rilevante in sé, va visto nel quadro dell’aumento della domanda tra il 2006 e il PIR, con conseguente calo al 75 % della quota di mercato dei produttori dell’Unione, con una contrazione di 10 punti percentuali.
(73)
Nello stesso periodo gli indicatori microeconomici pertinenti evidenziano un netto peggioramento della situazione economica dei produttori dell’Unione inseriti nel campione. La redditività e l’utile sul capitale investito sono rimasti negativi e sono ulteriormente diminuiti tra il 2006 e il PIR. Anche l’andamento del flusso di cassa, pur migliorando, è rimasto negativo nel PIR.
(74)
Stante quanto precede, si conclude che l’industria dell’Unione ha continuato a subire un rilevante pregiudizio ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base e si trova in una situazione di notevole precarietà e vulnerabilità, ben lontana dai livelli che avrebbe potuto raggiungere se si fosse ripresa dal pregiudizio riscontrato nell’inchiesta iniziale.
F. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE DEL PREGIUDIZIO
1. Incidenza del volume previsto delle importazioni ed effetti sui prezzi in caso di abrogazione delle misure
(75)
Come si è detto al considerando 38, i produttori esportatori della RPC dispongono di considerevoli capacità inutilizzate e di evidenti potenzialità di crescita dei loro volumi di esportazione sul mercato dell’Unione.
(76)
I prezzi cif all’esportazione di PET originario della RPC verso paesi terzi erano inferiori ai prezzi medi dell’industria dell’Unione durante il PIR. La differenza non era tuttavia rilevante. Inoltre, dato che tali importazioni sono soggette a un dazio doganale contrattuale e a costi successivi all’importazione, i loro prezzi non sarebbero stati inferiori a quelli applicati dall’industria dell’Unione nel PIR. Tuttavia, occorre sottolineare che i dati relativi al parallelo procedimento antisovvenzioni indicato nel considerando 6 rivelano che le importazioni dall’Iran, dal Pakistan e dagli Emirati arabi uniti hanno causato un notevole calo dei prezzi dell’industria dell’Unione durante il PIR. Pertanto, il fatto che non vi sia stato un effettivo undercutting dei prezzi durante il PIR, non significa che, in caso di ripresa delle importazioni dalla RPC, i loro livelli di prezzo sarebbero tali da arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione.
(77)
Infatti, un raffronto tra i prezzi effettivi delle importazioni dalla RPC e il livello di prezzo non pregiudizievole ha dimostrato che le importazioni dalla RPC avverrebbero a prezzi inferiori a quelli (non pregiudizievoli) dell’industria dell’Unione. Di conseguenza, senza dazi antidumping sulle importazioni dalla RPC, un eventuale aumento del volume di tali importazioni - probabilmente oggetto di dumping - eserciterebbe una pressione ancor maggiore sui prezzi dell’industria dell’Unione e le arrecherebbe pregiudizio.
(78)
Inoltre, tenuto conto delle capacità inutilizzate di produzione di PET della RPC e in considerazione del fatto che gli esportatori cinesi cercherebbero con ogni probabilità di recuperare le quote di mercato perdute, un’abrogazione delle misure determinerebbe senza dubbio un calo dei prezzi all’esportazione, con conseguente maggiore pressione sui prezzi e con ulteriori probabili effetti negativi su un’industria dell’Unione che è già vulnerabile e che ha già subito un notevole pregiudizio.
(79)
Benché l’effetto delle importazioni dalla RPC sull’attuale situazione di fragilità dell’industria dell’Unione sia stato contenuto in ragione dei modesti livelli delle importazioni durante il periodo considerato, in caso di abrogazione delle misure con ogni probabilità la situazione si aggraverebbe. Infatti, se le misure fossero abrogate e l’industria dell’Unione si trovasse esposta ad un aumento del volume delle importazioni in dumping dalla RPC, la conseguenza sarebbe il deterioramento della sua già precaria situazione finanziaria, con ulteriori perdite.
2. Conclusione sul persistere/sulla reiterazione del pregiudizio
(80)
Tenuto conto di quanto sopra, si conclude che esiste il rischio del persistere del pregiudizio per l’industria dell’Unione qualora le misure nei confronti della RPC fossero abolite.
G. INTERESSE DELL’UNIONE
(81)
Ai sensi dell’articolo 21 del regolamento di base, si è valutato se il mantenimento delle misure antidumping esistenti fosse contrario all’interesse generale dell’Unione. L’interesse dell’Unione è stato stabilito in base ad una valutazione degli interessi di tutte le parti in causa. Tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni conformemente all’articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(82)
Va ricordato che l’inchiesta iniziale ha permesso di concludere che l’istituzione di misure non era contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, il fatto che la presente inchiesta si svolga nel quadro di un riesame e analizzi pertanto una situazione in cui sono già state applicate misure antidumping, dovrebbe consentire di individuare qualsiasi effetto negativo anomalo delle misure antidumping in vigore sulle parti interessate.
(83)
Su tali basi è stato esaminato se, nonostante le conclusioni sul rischio del persistere o della reiterazione del dumping pregiudizievole, vi fossero fondati motivi per concludere che, nel caso in esame, il mantenimento delle misure sarebbe contrario all’interesse dell’Unione.
1. Interesse dell’industria dell’Unione e degli altri produttori dell’Unione
(84)
Il mantenimento delle misure antidumping sulle importazioni dal paese interessato permetterebbe all’industria dell’Unione di raggiungere più facilmente un margine di redditività ragionevole, in quanto tali misure contribuirebbero ad evitare l’eliminazione di tale industria dal mercato conseguente all’importazione in dumping di ingenti volumi di prodotto dalla RPC. Di fatto, l’alta probabilità del dumping pregiudizievole è dovuta agli ingenti volumi cui l’industria dell’Unione non può opporre resistenza. L’industria dell’Unione continuerebbe pertanto a trarre beneficio dal mantenimento delle attuali misure antidumping.
(85)
Di conseguenza, si conclude che il mantenimento delle misure antidumping nei confronti della RPC sarebbe chiaramente nell’interesse dell’industria dell’Unione e degli altri produttori dell’Unione.
2. Interesse degli importatori indipendenti nell’Unione
(86)
Come si è detto, un solo importatore ha fornito dati nel quadro della procedura di campionamento. Tale operatore, pur dichiarando di non importare dalla RPC, si è fermamente opposto al mantenimento delle misure. Di conseguenza, si è concluso che il mantenimento delle misure nei confronti delle importazioni dalla RPC non avrà ripercussioni di rilievo sui risultati economici di tale operatore.
(87)
Nessun altro importatore ha trasmesso informazioni utili. Dato che non si sono interrotte le importazioni da altri paesi ai quali si applicano attualmente misure antidumping e data la possibilità di importare da altri paesi cui non sono applicate misure antidumping (ad esempio Oman, USA, Brasile), si ritiene che gli importatori possano continuare a rifornirsi presso tali fonti di approvvigionamento alternative.
(88)
Dal momento che non esistono elementi di prova del fatto che le misure in vigore abbiano influito in maniera rilevante sugli importatori, si conclude che il mantenimento delle misure non inciderà in maniera significativa sull’interesse degli importatori dell’Unione.
3. Interesse dei fornitori delle materie prime nell’Unione
(89)
Hanno collaborato all’inchiesta tre fornitori di materie prime (due fornitori di PTA e uno di MEG) che hanno risposto al questionario entro i termini previsti. Nei loro impianti europei sono circa 700 gli addetti impegnati nella produzione di PTA/MEG.
(90)
I produttori di PTA che hanno collaborato rappresentano il 50 % circa degli acquisti di PTA dei produttori dell’Unione inseriti nel campione. I produttori di PTA sono fortemente dipendenti dalle condizioni dei produttori di PET, loro principali clienti. Bassi prezzi del PET si traducono in prezzi più bassi per il PTA e in margini minori per i produttori di PTA. Si ritiene quindi che l’istituzione di misure sulle importazioni in dumping di PET sarebbe vantaggiosa per i produttori di PTA.
(91)
Quanto al fornitore di MEG che ha collaborato, il MEG rappresenta meno del 10 % del suo fatturato complessivo. Il PET non costituisce l’unica né la maggiore applicazione possibile del MEG, i cui produttori dipendono in misura minore dalla situazione dell’industria del PET. Tuttavia le difficoltà dell’industria del PET possono avere un qualche impatto sui produttori di MEG, almeno nel breve-medio periodo.
(92)
Tenuto conto di quanto precede, si conclude che il mantenimento delle misure nei confronti delle importazioni dalla RPC sarebbe nell’interesse dei fornitori di materie prime.
4. Interesse degli utilizzatori
(93)
Il PET oggetto del presente procedimento (con un coefficiente di viscosità pari o superiore a 78 ml/g, denominato anche «bottle grade») è prevalentemente utilizzato nella produzione di bottiglie per l’acqua e altre bevande. Il suo impiego nella produzione di altri imballaggi (per prodotti alimentari solidi o per detergenti) e di fogli è in fase di crescita, pur rimanendo relativamente limitato. Le bottiglie di PET sono prodotte in due fasi: i) in un primo momento si procede allo stampaggio ad iniezione delle preforme di PET; ii) successivamente avvengono il riscaldamento e il soffiaggio delle preforme in bottiglie. La produzione di bottiglie può rappresentare un processo integrato (ovvero la stessa società acquista il PET, fabbrica le preforme e procede al soffiaggio delle bottiglie) o limitarsi alla seconda fase (soffiaggio delle preforme in bottiglie). Il trasporto delle preforme è relativamente agevole perché sono piccole e compatte, mentre le bottiglie vuote sono instabili e costose da trasportare date le dimensioni.
(94)
Le bottiglie in PET sono riempite con acqua e/o con altre bevande dalle società imbottigliatrici («imbottigliatori»). Spesso gli imbottigliatori partecipano alle attività legate al PET: lo fanno attraverso attività integrate di produzione di bottiglie o attraverso contratti in conto lavorazione (tolling) conclusi con trasformatori e/o fabbricanti di bottiglie che operano in subappalto. Il contratto può prevedere che la società imbottigliatrice contratti il prezzo del PET con il produttore (soft tolling) o addirittura acquisti il PET per le proprie bottiglie (hard tolling).
(95)
Si possono quindi individuare due gruppi di utilizzatori:
-
i trasformatori e/o fabbricanti di bottiglie che acquistano il PET direttamente dai produttori, lo trasformano in preforme (o bottiglie) e le vendono per le ulteriori trasformazioni a valle (o per il riempimento), e
-
gli imbottigliatori che acquistano il PET per i fabbricanti di bottiglie/trasformatori in subappalto (hard tolling) o trattano il prezzo che verrà pagato dal fabbricante di bottiglie/trasformatore che opera in subappalto (soft tolling).
(96)
Nel quadro della presente inchiesta sono stati contattati più di 70 utilizzatori, ma soltanto sette di loro (trasformatori e imbottigliatori) hanno deciso di collaborare compilando il questionario.
(97)
Si è constatato che gli utilizzatori che hanno collaborato importavano solo quantità trascurabili di PET dal paese interessato e si rifornivano principalmente presso produttori dell’Unione e/o di altri paesi.
(98)
Dato che continuano ad esistere fonti di approvvigionamento alternative e che gli utilizzatori importano attualmente solo volumi molto modesti del prodotto in esame originario della RPC, la Commissione conclude che il mantenimento delle misure nei confronti delle importazioni dalla RPC non avrà alcun effetto negativo significativo sugli utilizzatori nell’Unione.
(99)
In seguito alla comunicazione dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si è inteso raccomandare il mantenimento delle misure in vigore, alcune parti interessate, in particolare utilizzatori, hanno presentato le loro osservazioni.
(100)
I produttori dell’Unione che hanno richiesto il riesame hanno generalmente approvato i risultati dell’inchiesta, in particolare le conclusioni relative all’interesse dell’Unione.
(101)
Sette utilizzatori e una loro associazione si sono dichiarati invece fermamente contrari al mantenimento delle attuali misure antidumping, sostenendo che le conclusioni della Commissione per quanto riguarda gli interessi dell’Unione presentano gravi lacune e inesattezze, senza, tuttavia, dimostrare la fondatezza di tale argomentazione.
(102)
Mancando riscontri a sostegno delle dichiarazioni relative alla presunta inesattezza delle conclusioni della Commissione, tali argomentazioni sono state respinte in quanto infondate.
(103)
A seguito della comunicazione delle conclusioni anche l’importatore che ha collaborato si è detto fermamente contrario alla re-istituzione delle misure.
(104)
Tale parte ha affermato che la Commissione ha omesso di tenere in debito conto l’interesse del settore degli utilizzatori di PET, che subirebbe le conseguenze di un aumento del prezzo del PET, in quanto non sarebbe in grado di trasferire un aumento dei costi.
(105)
Va rilevato a tale proposito che la parte interessata non ha dimostrato, nella pratica, in che modo e in che misura il mantenimento delle misure esistenti potrebbe provocare una crescita del prezzo del PET sul mercato dell’Unione.
(106)
Occorre inoltre ribadire che, tenuto conto del livello relativamente basso di collaborazione all’inchiesta da parte degli utilizzatori, non sono disponibili informazioni tali da dimostrare che il mantenimento delle misure avrebbe effetti sproporzionati sugli utilizzatori.
(107)
Di conseguenza, sulla base delle informazioni disponibili, si ritiene che il mantenimento delle misure non avrebbe effetti eccessivamente negativi sul livello di prezzo del PET nell’Unione; l’argomentazione relativa alle ripercussioni negative sugli utilizzatori, avanzata dall’importatore, è pertanto respinta.
(108)
La stessa parte interessata sostiene che la Commissione non ha valutato le ripercussioni del mantenimento delle attuali misure sulle società produttrici di imballaggi PET e che l’analisi dell’interesse dell’Unione è pertanto incompleta e inesatta.
(109)
Si ribadisce a questo proposito che in seguito all’apertura del presente riesame si sono manifestati solo sette utilizzatori e che le informazioni disponibili nel quadro del presente procedimento non hanno permesso di analizzare l’interesse di tale sottogruppo di utilizzatori nell’Unione.
(110)
Le osservazioni presentate dopo la comunicazione delle conclusioni, comprese le osservazioni delle società di imballaggio, non sono state corroborate da elementi di prova (come risulta dai considerando 101 e 102) e non hanno potuto essere utilizzate per un’analisi più completa dell’industria dell’imballaggio.
5. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(111)
Tenuto conto dei fatti e delle considerazioni che precedono, si conclude che non esistono motivi validi per non mantenere in vigore le misure antidumping.
H. MISURE ANTIDUMPING
(112)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure esistenti. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le loro osservazioni successivamente alla divulgazione di queste informazioni. Si è tenuto conto di tutte le comunicazioni e di tutte le osservazioni, se debitamente motivate.
(113)
Si conclude di conseguenza, conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, che è opportuno mantenere le misure antidumping sulle importazioni di PET originario della RPC. Si ricorda che queste misure consistono in dazi specifici.
(114)
Le aliquote dei dazi antidumping applicate a titolo individuale cui fa riferimento il presente regolamento sono applicabili unicamente alle importazioni del prodotto in esame fabbricato dalle società in questione e, pertanto, dai soggetti giuridici specifici menzionati. Le importazioni del prodotto in esame fabbricato da qualsiasi altra società, la cui ragione sociale e indirizzo non compaiano espressamente nell’articolo 1, paragrafo 2, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(115)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote dei dazi antidumping applicate a titolo individuale per ciascuna società (ad esempio in seguito ad un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) devono essere trasmesse sollecitamente alla Commissione (12), corredandole di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione di eventuali modifiche delle attività della società legate alla produzione, alle vendite sul mercato interno e alle vendite per l’esportazione connesse, ad esempio, a tale cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti delle entità produttive o di vendita. Se del caso, il regolamento sarà modificato di conseguenza, aggiornando l’elenco delle società che beneficiano dei dazi antidumping applicati a titolo individuale,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di polietilentereftalato avente un coefficiente di viscosità pari o superiore a 78 ml/g secondo la norma ISO 1628-5, attualmente classificato al codice NC 39076020 e originario della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio antidumping applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sotto elencate è la seguente:
Paese
Società
Dazio antidumping
(EUR/tonnellata)
Codice addizionale TARIC
PRC
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd diZhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. e Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd (Sichuan) e Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Tutte le altre società
184
A999
3. Qualora le merci siano state danneggiate prima dell’immissione in libera pratica e, di conseguenza, il prezzo effettivamente pagato o da pagare sia calcolato proporzionalmente ai fini della determinazione del valore in dogana, a norma dell’articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione, del 2 luglio 1993, che fissa talune disposizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio che istituisce il codice doganale comunitario (13), l’importo del dazio antidumping, calcolato sulla base del paragrafo 2, è ridotto di una percentuale corrispondente alla riduzione proporzionale del prezzo effettivamente pagato o da pagare.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 17 novembre 2010.