NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 118/2011
ze dne 10. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. května 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska (dále jen „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známého vyvážejícího výrobce v Thajsku, zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to žadateli, ostatním známým výrobcům v Unii, známému vyvážejícímu výrobci v Thajsku, zástupcům dotčené země, známým dovozcům a známým uživatelům. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Odpovědi na dotazníky a jiná podání byla obdržena od jednoho vyvážejícího výrobce v Thajsku, žádajícího výrobce v Unii, pěti dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení (včetně jednoho dovozce, který má rovněž výrobu v Unii), a jednoho uživatele.
(6)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
b)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
c)
společnosti ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Thajsku
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong
d)
dovozci v Unii
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie
-
Rendol enterprises, Reilingen, Německo
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie (rovněž výrobce v Unii)
-
Winter Company Spain S.A., Španělsko.
1.3 Období šetření a posuzované období
(7)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(8)
Dotčeným výrobkem jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka, které se mohou otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače, pocházející z Thajska (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „MKP“), v současnosti kódu KN ex 8305 10 00. Toto šetření se netýká pákových mechanismů, které spadají do téhož kódu KN.
(9)
MKP se používají k zakládání různých druhů dokumentů nebo papírů. Používají je mimo jiné výrobci kroužkových pořadačů, technických příruček, fotoalb a filatelistických alb, katalogů a brožur.
(10)
Během období šetření se v Evropské unii prodával velký počet různých modelů MKP. Tyto modely se lišily ve velikosti, tvaru a počtu kroužků, velikosti základní desky a v systému otevírání kroužků (otevření zatáhnutím nebo otevírací západkou). Vzhledem ke skutečnosti, že všechny modely MKP mají stejné fyzické a technické vlastnosti a že se modely MKP mohou v rámci určitých řad navzájem nahrazovat, Komise konstatovala, že pro účely tohoto řízení představují všechny MKP jediný výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(11)
Bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
3.1 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 2.1 výše) v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 požadované v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Po přezkoumání poskytnutých informací bylo vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
(14)
Na dotazník pro vyvážející výrobce odpověděla jedna společnost v Thajsku. Na dotazník odpověděla rovněž jedna společnost podílející se na prodeji dotčeného výrobku se sídlem v Hongkongu, která je ve spojení s tímto vyvážejícím výrobcem. Na základě údajů Eurostatu o dovozu připadal na vyvážejícího výrobce (spolu s jeho společností ve spojení) veškerý thajský vývoz do Unie.
4.1 Běžná hodnota
(15)
Šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech, jako je zjevná spotřeba kovového niklu a zjevná spotřeba ostatních surovin. Ostatní nahlášené údaje o výrobních nákladech a výrobní kapacitě nebyly mimoto konzistentní a nebylo je možno srovnat. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že existuje společnost ve spojení se sídlem v Čínské lidové republice, která se v rozporu s původním tvrzením vyvážejícího výrobce podílela na prodeji a správě dotčeného výrobku. Nahlášené náklady nezahrnovaly příslušné náklady této společnosti ve spojení, a proto se nepovažovaly za úplné.
(16)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že poskytnuté údaje o nákladech nepředstavují dostatečně přesný základ pro stanovení běžné hodnoty. Zvažovalo se proto, že zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení přinejmenším částečně vycházet z dostupných údajů.
(17)
Společnost byla o tom okamžitě zpravena a podle čl. 18 odst. 4 základního nařízení jí byla dána možnost podat dodatečné vysvětlení. Vysvětlení podaná společností však nebyla uspokojivá, jelikož neobjasňovala zjištěné nesrovnalosti. Společnost nemohla rovněž vyvrátit důkazy prokazující, že poskytla neúplné, nesprávné a zavádějící informace. Společnost mimoto neposkytla základní informace o výše uvedené společnosti ve spojení usazené v Čínské lidové republice, která se podílí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku.
(18)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzovalo, že by v souladu s článkem 18 základního nařízení měla být běžná hodnota pro vyvážejícího výrobce předběžně stanovena na základě dostupných údajů.
(19)
Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivější údaje, byla běžná hodnota předběžně vypočítána na základě informací týkajících se výrobních nákladů v Thajsku, jak byly uvedeny v podnětu. Podle čl. 18 odst. 5 základního nařízení byly tyto informace zkontrolovány porovnáním s ověřenými informacemi získanými v průběhu šetření, včetně údajů týkajících se mzdových nákladů a nákladů na energii v Thajsku. Považovalo-li se to za vhodné, byly informace uvedené v podnětu opraveny podle ověřených údajů získaných v průběhu šetření.
(20)
K výše stanoveným výrobním nákladům byla připočítána přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady (ve výši 16 %) a pro zisk (ve výši 8 %), a to na základě informací uvedených v podnětu.
4.2 Vývozní cena
(21)
Vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz do Unie prostřednictvím obchodní společnosti, která je s ním ve spojení, se sídlem mimo Unii.
(22)
Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, na základě skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit.
4.3 Srovnání
(23)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(24)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění a nákladech na úvěry, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty daného druhu výrobku s jeho váženou průměrnou vývozní cenou, jak byla stanovena výše.
(26)
Na základě výše popsané metodiky prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činilo:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
(27)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský dovoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno pro tohoto vyvážejícího výrobce, tj. 17,2 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(28)
V průběhu období šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(29)
První výrobce je žadatelem a při šetření spolupracoval. Šetřením bylo zjištěno, že žadatel představoval více než 50 % celkové výroby MKP v Unii v období šetření.
(30)
Druhý (menší) výrobce je rovněž dovozcem MKP z Thajska a proti řízení vznesl námitky. Na základě informací, které poskytla tato společnost, bylo zjištěno, že během celého období, které bylo posuzováno pro účely analýzy újmy, byl objem jeho nákupů thajských výrobků v průměru srovnatelný s objemem vlastní výroby.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že by podle čl. 4 odst. 1 písm. a) měl být druhý výrobce vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, a výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení by proto měl představovat pouze žádající výrobce. Na něj se dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(32)
Je nutno uvést, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek, načež je převzala rakouská skupina. Tyto společnosti prošly významnou restrukturalizací a stávající podnik „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ byl založen v roce 2003. Ústředí společnosti se nachází v Rakousku, zatímco výroba se uskutečňuje v Maďarsku.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie
(33)
Spotřeba byla zjištěna na základě těchto údajů:
-
ověřený celkový prodej na trhu Unie nahlášený výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem v EU,
-
ověřený celkový objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku do EU pro období uvedená v dotazníku (roky 2008, 2009 a období šetření) a pro ostatní roky údaje Eurostatu,
-
údaje Eurostatu o dovozu z ostatních třetích zemí.
(34)
Podle těchto údajů se spotřeba MKP v EU vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba (v tis. ks)
100
100
111
93
95
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(35)
V průběhu celého období šetření újmy se spotřeba snížila o 5 % (3). Je však třeba podotknout, že po nárůstu přibližně o 10 % mezi rokem 2006 a 2008 v následujícím období spotřeba poklesla o 15 %.
6.2 Dovoz z Thajska
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem dovozu
100
65
153
116
119
Podíl na trhu
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(36)
Dovoz z Thajska pro období od roku 2008 do období šetření vycházel z odpovědi spolupracujícího vyvážejícího výrobce (jediného známého thajského vývozce) na dotazník a pro ostatní roky byl založen na údajích Eurostatu. Na tomto základě bylo zjištěno, že se celkový objem dovozu MKP z Thajska mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšil téměř o 20 %. Úroveň dovozu však v tomto období významně kolísala a k nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz více než zdvojnásobil.
(37)
Podíl thajského dovozu na trhu sledoval celkově rostoucí tendenci a mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl o 3 procentní body. Obdobně jako objem prodeje dosáhl i podíl na trhu nejvyšší hodnoty v roce 2008 ve výši 16,5 %.
b) Dovozní cena dotčeného výrobku / cenové podbízení
2006
2007
2008
2009
OŠ
Dovozní cena
100
103
123
113
113
(38)
Dovozní ceny nejprve mezi rokem 2006 a 2008 vzrostly o více než 20 % a následně se snížily.
(39)
Navzdory celkovému zvýšení o 13 % v období šetření újmy byly thajské ceny významně nižší než ceny výrobců v Unii v průběhu období šetření. Srovnání cen odpovídajících modelů, které byly v případě potřeby náležitě upraveny, prokázalo, že v průměru byly dovozní ceny o více než 30 % nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie v období šetření. Ze srovnání průměrné výše cen během ostatních let vyplývají pro roky 2006-2009 srovnatelné míry cenového podbízení.
(40)
Absolutní úroveň thajských dovozních cen byla rovněž soustavně nižší než cena ostatního dovozu a do značné míry nižší než cena druhého výrobce v Unii.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (4)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba
100
130
131
80
83
Výrobní kapacita
100
110
115
80
75
Využití kapacity
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
V průběhu celého období se výroba snížila téměř o 20 % a výrobní kapacita o 25 %. Větší využití kapacity je nutno pokládat pouze za výsledek snížení výrobní kapacity o 25 % v témže období. To je především důsledkem propouštění (viz zaměstnanost níže).
(42)
Je však třeba uvést, že se objem výroby a kapacita až do roku 2008 nejprve zvyšovaly, načež významně klesly.
b) Zásoby
2006
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob
100
137
153
124
126
(43)
V období šetření újmy zásoby výrobního odvětví Unie celkově vzrostly o 26 %. Značnou část výroby MKP tvoří běžné výrobky a výrobní odvětví Unie musí udržovat určitou úroveň zásob, aby mohlo rychle uspokojit poptávku svých odběratelů. Zvýšení konečného stavu zásob nad průměrnou úroveň však naznačuje problémy při prodeji výrobků.
c) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem prodeje v EU
100
105
113
79
77
Podíly na trhu
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU se v analyzovaném období snížil o 23 %, což odpovídalo snižujícím se podílům na trhu z 29,6 % na 24,0 %, tj. pokles o více než 5 procentních bodů. Objem prodeje a podíly na trhu se ve skutečnosti zhoršovaly od roku 2008.
(45)
Výše popsaný vývoj celkově ukazuje, že mezi rokem 2006 a obdobím šetření výrobní odvětví Unie nezaznamenalo žádný růst.
d) Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodejní ceny
100
99
99
110
107
(46)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie byla až do roku 2008 poměrně stálá. Poté v roce 2009 vzrostla o 10 % a v období šetření se snížila o 3 procentní body. Tento růst cen je výsledkem kombinace dvou činitelů: změna sortimentní skladby kvůli klesajícímu objemu prodeje standardizovanějších (a levnějších) výrobků a snahy výrobního odvětví Unie nahradit ztráty, k nimž došlo v roce 2008. Tato snaha však nebyla úspěšná, jelikož výrobní odvětví Unie v následujícím období i nadále působilo se ztrátou (viz níže).
e) Ziskovost, návratnost investic, peněžní tok
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zisk a ztráta jako % obratu
100
9
135
167
146
Peněžní tok
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Návratnost čistých aktiv
100
87
104
146
176
(47)
Výrobní odvětví Unie bylo během celého období šetření újmy ztrátové a výše uvedený trend ukazuje celkový růst výše ztrát. Ačkoliv se situace v roce 2007 mírně zlepšila (bylo téměř dosaženo bodu rovnováhy), od roku 2008 se zhoršovala. Ačkoliv pokles peněžního toku mohl být nějakým způsobem omezen, od roku 2007 byl rovněž záporný. Návratnost čistých aktiv byla během celého období taktéž záporná a mezi rokem 2006 a obdobím šetření se trvale snižovala.
f) Investice a schopnost získat kapitál
2006
2007
2008
2009
OŠ
Investice
100
45
50
17
26
(48)
Investice vykazovaly prudce klesající tendenci, tj. v průběhu celého období šetření újmy se snížily o 75 %.
(49)
Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k slabé finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že byla vážně dotčena jeho schopnost získat kapitál z nezávislých zdrojů.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost
100
111
118
99
87
Produktivita
100
117
111
81
95
Mzdy
100
106
113
92
71
(50)
V průběhu celého období se zaměstnanost (v přepočtu na plný úvazek) snížila o 13 % a k nejvýznamnějšímu poklesu došlo po roce 2008, kdy zaměstnanost dosáhla nejvyšší hodnoty. Mzdy většinou vykazovaly stejnou tendenci.
(51)
Produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, obecně vykazovala stejnou tendenci jako zaměstnanost, v průběhu období šetření však mohl být pokles omezenější.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(52)
Na základě nejlepších dostupných údajů byla šetřením zjištěna existence dumpingu v období šetření ve výši 17,2 %, což představuje významnou úroveň.
i) Překonání účinků minulého dumpingu
(53)
Výrobní odvětví Unie bylo účinky dumpingového dovozu poškozováno řadu let. Až do roku 2008 mohlo mít sice prospěch z poměrně účinných opatření, poté se však situace znovu zhoršila. To je blíže objasněno v oddíle týkajícím se zájmu Unie.
6.4 Závěr
(54)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2006 a obdobím šetření jednoznačně zhoršila. To se vyznačovalo zejména významným snížením výroby (- 17 %) a objemu prodeje (- 13 %), které vedlo rovněž k snížení podílu na trhu z 29,6 % na 24 %. Dotčena byla taktéž finanční situace výrobního odvětví Unie. Výše ztrát, které společnosti skutečně vznikly, a peněžní tok i návratnost čistých aktiv vykazovaly stejný negativní trend. Snaha výrobního odvětví Unie o omezení výše ztrát zvýšením cen v roce 2009 nebyla úspěšná, a situace se dokonce ještě zhoršila.
(55)
Investice byly proto omezeny na minimální úroveň a společnost neměla jinou možnost, než propustit značný počet pracovníků, aby se se situací vypořádala.
(56)
Je však třeba zmínit, že během celého období šetření újmy se situace výrobního odvětví Unie mezi rokem 2006 a 2008 poněkud zlepšila. V tomto období vykazovaly výroba, objem prodeje a zaměstnanost rostoucí tendenci. Tyto ukazatele se však od roku 2009 významně snižovaly. Ukazatele ziskovosti zůstaly na druhou stranu během celého období záporné, ačkoliv se v roce 2007 ziskovost přiblížila k bodu rovnováhy.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Účinky dumpingového dovozu
(59)
Je nutno podotknout, že se trh Unie vyznačuje poměrně malým počtem zdrojů dodávek (dva v Unii, jeden v Indii, jeden v Thajsku a určité dodávky z Číny), a že trh je tudíž poměrně transparentní, pokud jde o ceny, a to prostřednictvím cenových nabídek. Značná část poptávky v EU se mimoto týká běžných druhů MKP, u nichž je cena při nákupu výrobku zdaleka nejdůležitějším činitelem.
(60)
V této souvislosti šetření prokázalo, že se objem dovozu MKP z Thajska během období šetření újmy zvýšil téměř o 20 % a v období šetření dosáhl podílu na trhu ve výši 15 %. V témže období přišlo výrobní odvětví Unie o významný objem prodeje. Dále bylo zjištěno, že v průběhu období šetření byly ceny MKP z Thajska o více než 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což je u tohoto druhu výrobku velmi významné.
(61)
Kombinace značného objemu dovozu a nízké úrovně cen vedla k významnému cenovému tlaku na trhu Unie. Pokud by neexistoval dumping, byly by thajské ceny (přinejmenším v období šetření) téměř o 20 % vyšší, než byla jejich skutečná úroveň, a to mohlo znamenat celkově vyšší cenu na trhu Unie.
(62)
Vzhledem k objemu a úrovni cen dumpingového dovozu se proto usuzuje, že tento dovoz oslabil snahy výrobního odvětví Unie o opětovné dosažení zisku, či alespoň o snížení ztrát, a to zvýšením množství prodeje a/nebo cen na přiměřenější úrovně v období od roku 2009 do období šetření. Trvalý tlak vyvíjený levným dumpingovým dovozem z Thajska na trhu Unie měl tudíž za následek ztrátu objemu prodeje, snížení podílů na trhu, stlačení cen a následně pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(63)
Je nutno připomenout, že nedávné šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti (5) dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví byla v roce 2008 dosud velmi obtížná a výrobní odvětví bylo stále mimořádně citlivé na případný další dumpingový dovoz.
(64)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Účinky jiných činitelů
7.3.1 Snížení poptávky na trhu Unie
(65)
Poptávka na trhu Unie v roce 2008 vzrostla o 10 %, poté se však v následujícím roce významně snížila přibližně o 15 %. To je nutno posoudit v souvislosti s finanční krizí a rozhodnutím mnoha společností snížit správní náklady, včetně nákladů na kancelářské potřeby. Touto situací bylo nepříznivě ovlivněno celé odvětví kroužkových pořadačů: snížil se objem indického a thajského dovozu v absolutním vyjádření a rovněž prodej výrobního odvětví Unie.
(66)
Je však nutno zmínit, že v relativním vyjádření bylo výrobní odvětví Společenství postiženo více než ostatní účastníci, jelikož jeho podíl na trhu se mezi rokem 2008 a 2009 snížil z 30,2 % na 25,2 %. Vzhledem ke skutečnosti, že odvětví kroužkových pořadačů má značné fixní náklady, mělo snížení objemu prodeje nepříznivý dopad na finanční situaci žadatele. Snížení spotřeby je však nutno posoudit ve spojení s vývojem dumpingového dovozu z Thajska. Thajský dovoz měl ve skutečnosti významný podíl na trhu, který představoval téměř trojnásobek množství odpovídajícího poklesu spotřeby.
(67)
Z tohoto hlediska lze vyvodit závěr, že snížení spotřeby, které bylo způsobeno hospodářskou krizí, mohlo přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokud však existoval takovýto dopad, byl jistě značně posílen dovozem, jehož se týká toto šetření.
7.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(68)
MKP vyrábí a vyváží rovněž Indie a Čína. Tento dovoz se vyvíjel takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Indie
Objem dovozu
100
93
102
88
91
Podíly na trhu
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Průměrná cena
100
99
118
116
113
Čína
Objem dovozu
100
91
153
150
151
Podíly na trhu
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Průměrná cena
100
98
90
85
86
Zdroj: Eurostat.
(69)
V Indii existuje pouze jeden vyvážející výrobce MKP a jeho objem dovozu se v období šetření újmy snížil téměř o 10 %. Na Indii však připadá významná část trhu Unie, jelikož její průměrný podíl na trhu v období šetření újmy činil 45 %. Ceny indického dovozu se mimoto celkově zvýšily o 13 % na úroveň mírně vyšší, než jsou thajské ceny. Vzhledem k převládajícímu postavení Indie na trhu Unie a její konkurenční dovozní ceně je Indie pro výrobní odvětví Unie významným konkurentem. Při posouzení výše popsané tendence, tj. snižujícího se objemu při rostoucích cenách, neexistuje žádný náznak, že by Indie přispěla k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Je třeba rovněž uvést, že určitá část indického dovozu, tj. přibližně jedna třetina, byla přímo pořízena a prodána na trhu Unie distributorem, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(70)
Na čínský dovoz se od roku 2004 vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 51,2 % do 78,8 %. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření objem čínského dovozu vzrostl přibližně o 50 %, tj. jeho podíl na trhu se zvýšil o 2 procentní body z 3,5 % na 5,5 %. I když v průběhu celého období šetření újmy vykazovaly ceny čínského dovozu klesající tendenci, jejich celková úroveň zůstala nad thajskými cenami, a to i bez přihlédnutí k uloženým antidumpingovým clům. Vyvozuje se tudíž závěr, že tento dovoz nepřispěl k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření.
(71)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl (přinejmenším nikoli více než okrajově) k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(72)
Jako jeden ze známých činitelů, který by vedle dumpingového dovozu mohl současně způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, byla přezkoumána rovněž vývozní výkonnost.
(73)
Vývoz výrobního odvětví Unie představoval v průměru přibližně 5 % jeho celkového prodeje MKP v období šetření újmy a byl poměrně stálý. Vyvozuje se tudíž předběžný závěr, že tento vývoz nemohl výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu.
7.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(74)
Výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z Thajska způsoboval vzhledem ke svému objemu a úrovni cen v období šetření výrobnímu odvětví Unie újmu. Dovoz v absolutním vyjádření se skutečně zvýšil, bylo zjištěno, že je dumpingový, a výše cen tohoto dovozu byla podstatně nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie za stejné druhy výrobku. Na tomto trhu, který je citlivý na cenu, na němž je počet dodavatelů poměrně omezený a trh je dosti transparentní, měla míra cenového podbízení vyšší než 30 % rozhodně značný dopad na tržní ceny.
(75)
Při zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že určitou úlohu mohlo hrát snížení poptávky. Navzdory negativnímu dopadu snižující se poptávky na trhu Unie se vyvozuje předběžný závěr, že tento činitel jako takový nenarušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z Thajska a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokles poptávky je nutno posoudit ve spojení s účinky dumpingového dovozu, který ve skutečnosti zhoršil nepříznivý dopad finanční krize.
(76)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(77)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
(78)
Za účelem posouzení pravděpodobného dopadu opatření měly všechny zúčastněné strany podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení možnost předložit svá stanoviska. Na dotazník odpověděl žádající výrobce v Unii a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Určité informace poskytl druhý výrobce v Unii, který je rovněž dovozcem, a odpověď na dotazník zaslal jeden uživatel.
8.2 Popis trhu Unie
(79)
Pro lepší pochopení různých dotyčných zájmů se považuje za důležité popsat nejprve hlavní vlastnosti trhu.
(80)
Antidumpingová opatření byla uložena poprvé v roce 1997, a to na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Číny (6). Původní sazba cla se o tři roky později na základě prozatímního přezkumu zvýšila. Tato opatření byla nedávno podruhé prodloužena na základě přezkumu před pozbytím platnosti, při němž bylo zjištěno, že v opačném případě by došlo k obnovení dumpingového dovozu působícího újmu (7).
(81)
V řadě šetření bylo zjištěno, že opatření uložená vůči Číně jsou obcházena, tato opatření byla proto v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laoskou lidově demokratickou republiku a oblast působnosti opatření musela být rozšířena na mírně pozměněné MKP (8). Závěrem je nutno zmínit, že se dovozu MKP z Thajska týkala dvě různá šetření zaměřená proti obcházení opatření, a to v roce 2004 a 2008, a nové antidumpingové šetření v roce 2008. Ačkoliv tato šetření neměla za následek žádná opatření, v tomto šetření bylo jednoznačně zjištěno, že thajský vývozce poskytl ve své odpovědi na dotazník nepravdivé informace.
(82)
Je nutno podotknout, že MKP jsou na trh Unie dováženy distributory, obchodními zástupci či přímo uživateli, tj. společnostmi, které vyrábějí pořadače.
(83)
Je třeba rovněž připomenout, že počet výrobců MKP zásobujících trh Unie je poměrně omezený. Ve skutečnosti existuje kromě dvou výrobců v EU pouze jeden známý výrobce v Thajsku, jeden v Indii a nějací výrobci v Číně, na kterou se vztahují antidumpingová opatření, jak bylo objasněno výše. Vyvážející výrobce v Thajsku i v Indii je ve vlastnictví společností se sídlem v Hongkongu, a to Wah Hing Stationery, což je obchodník s MKP, který má výrobní závod v Číně, a World Wide Stationery, která uzavřela smlouvu o dodávkách se společností Bensons, distributorem, jehož vlastní výrobní odvětví Unie.
8.3 Výrobní odvětví Unie
(84)
Připomíná se, že se výrobní odvětví Unie již před několika lety potýkalo s vážnými hospodářskými problémy, mimo jiné kvůli nekalým dovozním praktikám, a muselo provést restrukturalizaci, aby byla zajištěna jeho další existence, jak je vysvětleno níže.
(85)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU pro MKP přítomny po dlouhou dobu, jejich hospodářská situace se však natolik zhoršila, že obě společnosti musely vyhlásit úpadek. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila úpadek v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, zatímco společnost Koloman Hander se dostala do platební neschopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, jež je v tomto případě žadatelem.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe soutěžit na světové úrovni, zejména však na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU. Tato restrukturalizace zahrnovala převzetí společnosti Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a USA.
(87)
Snahy výrobního odvětví o zlepšení jeho situace však byly oslabeny vzhledem ke skutečnosti, že pozitivní účinky opatření proti nekalému dovozu byly zmírněny v důsledku jejich vstřebávání a obcházení, jak bylo objasněno výše. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšování, zejména do roku 2008, nejistá, jak bylo vyvozeno v šetření vedoucím k prodloužení antidumpingových opatření vůči Číně.
(88)
Toto šetření dospělo k závěru, že v posledních letech byla výrobnímu odvětví Unie opět způsobována podstatná újma a že tato újma byla zapříčiněna dumpingovým dovozem pocházejícím z Thajska.
(89)
Svým restrukturalizačním úsilím výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným odvětvím, které je i nadále schopno zásobovat významnou část trhu EU. Potřebuje však dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovým dovozem ze všech zdrojů, aby docílilo ustálené a zdravé situace. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaniklo téměř 60 pracovních míst a výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posledních letech značné ztráty. Bez opatření uložených proti nekalému thajskému dovozu nelze vyloučit, že žadatel bude nucen ukončit svou činnost a bude ohroženo více než 160 dalších pracovních míst.
(90)
Vzhledem k zjištění, že dovoz z Thajska způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že výrobní odvětví Unie vynaložilo veškeré nezbytné restrukturalizační úsilí a je schopno soutěžit na trhu, na němž neexistují nekalé dovozní praktiky, se vyvozuje závěr, že uložení prozatímních opatření na dovoz MKP z Thajska je v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.4 Dovozci a obchodníci
(91)
Po zahájení šetření se přihlásilo pět dovozců, včetně druhého výrobce v Unii, a poskytlo odpověď na dotazník či jiné informace. Na tyto společnosti připadalo 75 % dovozu MKP z Thajska v průběhu období šetření.
(92)
Jeden z výše uvedených dovozců, který představuje přibližně 20 % celkového thajského dovozu, se po skončení období šetření rozhodl ukončit veškeré své činnosti související s MKP. U druhého dovozce se v průběhu celého období šetření újmy objem prodeje MKP snížil trojnásobně a v období šetření představoval pouze menší část jeho celkového obratu (přibližně 1 %). Posledně uvedený dovozce mimoto v roce 2008 přestal pořizovat výrobky z Thajska a přešel k distributorovi v EU. Vyvozuje se tudíž závěr, že by případné uložení opatření nemělo na situaci těchto dvou dovozců žádný vliv.
(93)
Další dovozce, představující méně než 10 % celkového thajského dovozu, uvedl, že pokud by byla uložena opatření proti Thajsku, neměl by k dispozici žádné jiné zdroje dodávek a byl by nucen ukončit svou činnost související s MKP. V tomto ohledu je nutno za prvé připomenout, že cílem antidumpingových opatření není vyloučit veškerý dovoz na trh Unie, nýbrž jej zachovat, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Tento dovozce by tudíž mohl i nadále dovážet z Thajska MKP, jež by však podléhaly platbě antidumpingových cel, a částečně či zcela by mohl tyto vyšší náklady přenést na své odběratele.
(94)
Uznává se však, že toho nelze dosáhnout snadno s ohledem na citlivost výrobku na ceny a hospodářskou soutěž ze strany dovozu z jiných zemí, jako je Indie. Vzhledem ke struktuře trhu Unie a omezenému počtu výrobců ve světě je skutečně pravděpodobné, že by se tento dovozce mohl při přechodu na jiné zdroje dodávek potýkat s potížemi. Je však třeba uvést, že podíl prodeje MKP této společnosti v porovnání s jejím celkovým obratem se během období šetření újmy snížil z přibližně 40 % na 25 %, a co je důležitější, šetřením bylo zjištěno, že činnost související s MKP byla v minulých letech značně ztrátová. Jinými slovy, již dnes existují pochybnosti ohledně životaschopnosti podnikání tohoto dovozce v odvětví MKP.
(95)
Čtvrtý dovozce rovněž tvrdil, že v případě uložení opatření bude nucen ukončit obchodování s MKP kvůli neexistenci jiných zdrojů dodávek. Na prodej MKP v tomto případě však připadala pouze velmi malá část celkového obratu společnosti během období šetření, kdy se dotčeným výrobkem zabývala pouze jedna osoba, a je velmi pravděpodobné, že by společnost mohla svou celkovou činnost poměrně snadno zachovat i bez obchodování s MKP, pokud by to bylo po uložení opatření nevyhnutelné.
(96)
Vyvozuje se tudíž závěr, že i v případě, že by uložení opatření skutečně mělo na situaci výše uvedených dvou dovozců nepříznivý dopad, neovlivnilo by to významně jejich celkovou ekonomickou činnost.
(97)
Situace posledního dovozce je méně zřejmá, jelikož přibližně polovinu jeho prodeje MKP tvoří thajské výrobky (tyto výrobky představují významnou část celkového dovozu MKP z Thajska do EU), zatímco druhá polovina je vyráběna v EU. I když společnost prodává především pákové mechanismy, představuje prodej MKP nikoli zanedbatelnou část celkového obratu společnosti (přibližně 15 %). Tento prodej považuje za zásadní rovněž společnost, jelikož její odběratelé často požadují, aby byli dodavatelé schopni dodávat celý sortiment výrobků.
(98)
Významná část činnosti společnosti tudíž závisí na dovozu MKP z Thajska, zejména méně propracovaných výrobků, které jsou zapotřebí k tomu, aby společnost mohla nabízet celý sortiment, což je důležitá podmínka pro udržení dostatečně vysokého počtu odběratelů. Podle společnosti by uložení opatření mohlo vést k ukončení její veškeré činnosti a k zániku přibližně 170 pracovních míst. Je však nutno uvést, že se jedná o počet pracovníků v celé společnosti a že se odhaduje, že činnost spojená s MKP představuje méně než 30 osob.
(99)
V tomto ohledu je nutno za prvé zdůraznit, že se této společnosti v posledních letech podařilo zlepšit její situaci na trhu s MKP - její celkový podíl na trhu dovážených výrobků a vlastní výroba vzrostly v období šetření újmy z 9 % na 15 %, jelikož tato společnost měla prospěch z levného dumpingového dovozu.
(100)
Za druhé lze tvrdit, že by tato společnost mohla (přinejmenším částečně) pokračovat v dovozu z Thajska, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové, či dokonce považovat opatření za příležitost k zvýšení vlastní výroby a/nebo výrobní kapacity a prodeje vlastních MKP. Společnost sama tuto možnost připustila, avšak s tím, že by se nadále musela potýkat se silnou hospodářskou soutěží ze strany indických výrobků, které však dováží mnoho společností, a nikoli obchodník, jenž je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(101)
Je zřejmé, že by společnost skutečně čelila silné hospodářské soutěži ze strany indických výrobků, které byly v období šetření v průměru jen mírně dražší než thajský dovoz (+ 6 %). Není-li však prokázáno, že je indický dovoz dumpingový, je to nutno pokládat pouze za výsledek spravedlivé hospodářské soutěže.
(102)
Nepříznivý dopad opatření vůči Thajsku by mohl být nicméně poněkud omezen, pokud by bylo možno dosáhnout určité rovnováhy mezi zvýšením vlastní výroby a zachováním určité úrovně dovozu, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové. Připomíná se rovněž, že 75 % obratu společnosti tvoří prodej jiných výrobků.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení prozatímních opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad pouze na situaci posledního dovozce, tj. druhého výrobce v Unii, tento však měl v minulosti do značné míry prospěch z levného a dumpingového dovozu z Thajska a nepříznivý dopad by v zásadě vyplýval z hospodářské soutěže s dovozem z Indie, který nelze považovat za nekalou hospodářskou soutěž.
8.5 Uživatelé
(104)
Na dotazník odpověděl jeden uživatel, který uvedl, že přibližně tři čtvrtiny jeho nákupů MKP tvoří dovoz z jiných zemí než z Thajska a zbytek je víceméně rovnoměrně rozložen mezi výrobní odvětví Unie a Thajsko.
(105)
Tento uživatel uvedl, že by v případě uložení opatření byly zdroje dodávek omezené a vznikla by monopolní situace. To se zakládá na tvrzení, že by se výrobní odvětví Unie a obchodní společnost Bensons, dovozce indických výrobků, která je s ním ve spojení, staly bezmála jediným zdrojem dodávek na trhu Unie. Někteří dovozci předložili stejná tvrzení.
(106)
V této souvislosti je nutno za prvé podotknout, že skutečnost, že počet dodavatelů na trhu Unie je omezený, není jako taková důvodem pro neuložení antidumpingových opatření s cílem odstranit nekalé obchodní praktiky. Ve skutečnosti se má za to, že v případě neuložení opatření by výrobní odvětví Unie pravděpodobně zaniklo a tento výrobce dosud představuje 25 % prodeje na trhu EU a může v EU dodávat specializované i běžné výrobky. Je tudíž rovněž v zájmu uživatelů, aby toto výrobní odvětví i nadále působilo na trhu.
(107)
Za druhé, navzdory uložení opatření není vyloučeno, že dovoz z Thajska (ačkoliv by se jeho objem mohl snížit) bude nadále přítomen na trhu Unie. Podobně (jak bylo objasněno výše) bude druhý výrobce v Unii pravděpodobně schopen zachovat či dokonce rozšířit svou činnost související s MKP.
(108)
Mimoto bude pokračovat dovoz z Indie a uživatelé, včetně jediného spolupracujícího uživatele, budou moci pořizovat MKP z této země. I když obchodník, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, má smlouvu o dodávkách s indickými výrobci, neznamená to, že se jedná o výhradního dovozce/distributora indických výrobků. Naopak. Indické MKP distribuují na trhu Unie rovněž jiné společnosti a uživatelé mohou pořizovat MKP přímo z Indie. V této souvislosti je nutno zdůraznit, že s přibližně dvěma třetinami indického vývozu do EU obchodují či jej pořizují jiné společnosti než společnost Bensons, tj. obchodník ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z Thajska nebude mít pravděpodobně celkově značný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.6 Závěr ohledně zájmu Společenství
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz MKP pocházejících z Thajska. Ačkoliv uložení opatření může mít nepříznivé důsledky pro situaci druhého výrobce v Unii (viz výše oddíl týkající se dovozců), který měl v minulosti prospěch z dumpingového dovozu, usuzuje se, že tyto nepříznivé důsledky nepřevažují nad nutností odstranit nepříznivý dopad nekalého dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(112)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(113)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se usuzovalo, že by ziskové rozpětí ve výši 5 % obratu bylo možno považovat za vhodné minimum, kterého by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Tento procentní podíl byl použit v předchozím řízení týkajícím se téhož výrobku a nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že se v tomto ohledu situace změnila a že tato úroveň není v daném případě přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobce v Unii vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu.
(114)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejícího výrobce v Thajsku u daného druhu výrobku s cenou tohoto druhu výrobku prodávaného na trhu Unie výrobci v Unii během období šetření, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů. Výsledné rozpětí újmy bylo vyšší než dumpingové rozpětí.
9.2 Prozatímní opatření
(115)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející Thajska měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(116)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro Thajsko, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
Všechny ostatní společnosti
17,2 %
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(117)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 17,2 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. února 2011.
REGOLAMENTO (UE) N. 118/2011 DELLA COMMISSIONE
del 10 febbraio 2011
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di alcuni meccanismi per la legatura di fogli originari della Thailandia
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Apertura
(1)
Il 20 maggio 2010 la Commissione europea («Commissione») ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2) («avviso di apertura»), l’apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nell’Unione di alcuni meccanismi per la legatura di fogli originari della Thailandia («paese interessato»).
(2)
Il procedimento antidumping è stato avviato in seguito a una denuncia presentata il 6 aprile 2010 dalla società Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH («il denunziante») per conto di alcuni produttori rappresentanti una proporzione maggioritaria, in questo caso oltre il 50 %, della produzione totale dell’Unione di alcuni meccanismi per la legatura di fogli. La denuncia conteneva elementi di prova prima facie di pratiche di dumping relative al prodotto citato e del notevole pregiudizio da esse derivante, elementi considerati sufficienti per giustificare l’apertura di un procedimento.
1.2. Parti interessate dal procedimento
(3)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del procedimento il denunziante, altri produttori noti dell’Unione, i produttori esportatori noti della Thailandia, i rappresentanti del paese interessato, gli importatori e gli utilizzatori noti. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura. Sono state sentite tutte le parti che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(4)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre parti che ne hanno fatto richiesta entro i termini fissati nell’avviso di apertura, ovvero il denunziante, altri produttori noti dell’Unione, il produttore esportatore noto della Thailandia, i rappresentanti del paese interessato, gli importatori e gli utilizzatori noti. Sono state sentite tutte le parti che ne hanno fatto richiesta entro il termine fissato dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
(5)
Risposte ai questionari e altre osservazioni sono pervenute da un produttore esportatore della Thailandia, dal produttore dell’Unione denunziante, da cinque importatori e operatori commerciali indipendenti (compreso uno dei quali anche con attività produttiva nell’Unione) e da un utilizzatore.
(6)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell’interesse dell’Unione. Si è inoltre proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti società:
a)
produttore dell’Unione
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vienna, Austria
b)
produttore esportatore tailandese
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailandia
c)
società collegate al produttore esportatore della Thailandia
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hong Kong
d)
importatori nell’Unione
-
Giardini Srl, Settimo Milanese, Italia
-
Rendol enterprises, Reilingen, Germania
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia (anche produttore nell’Unione)
-
Winter Company Spain SA, Spagna
1.3. Periodo dell’inchiesta e periodo in esame
(7)
L’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o aprile 2009 e il 31 marzo 2010 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze necessaria a valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2006 e la fine del PI («periodo dell’inchiesta sul pregiudizio»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(8)
Il prodotto in esame è costituito da meccanismi per la legatura di fogli composti da almeno due lamine o fili di acciaio su cui sono fissati almeno quattro semianelli in filo metallico e che sono tenuti insieme da un rivestimento di acciaio. Il sistema di apertura è a trazione oppure con un dispositivo d’acciaio a scatto, fissato al meccanismo per la legatura di fogli originario della Thailandia («il prodotto in esame» o «MLF») di cui al codice NC ex 8305 10 00. I meccanismi a leva, classificati sotto lo stesso codice NC, sono esclusi dall’ambito della presente inchiesta.
(9)
Gli MLF vengono utilizzati per raccogliere o classificare diversi tipi di documenti o fogli; sono utilizzati, tra l’altro, dai produttori di raccoglitori/classificatori, di manuali tecnici, di album per fotografie e francobolli, di cataloghi e opuscoli.
(10)
Durante il periodo dell’inchiesta sono stati venduti nell’Unione europea numerosi tipi diversi di MLF. Le differenze tra i modelli riguardavano le dimensioni, la forma e il numero di anelli, la larghezza della base e il sistema di apertura (a trazione o a scatto). Dato che tutti presentano le stesse caratteristiche fisiche e tecniche e che all’interno di determinate gamme di prodotto essi sono intercambiabili, la Commissione ha stabilito che, ai fini del presente procedimento, tutti gli MLF costituiscono un unico prodotto.
2.2. Prodotto simile
(11)
Il prodotto fabbricato e venduto sul mercato nazionale della Thailandia e il prodotto fabbricato e venduto nell’Unione dai produttori dell’Unione risultano avere le medesime caratteristiche fisiche e tecniche di base e le stesse applicazioni. Essi sono pertanto provvisoriamente considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. CAMPIONAMENTO
3.1. Campionamento degli importatori indipendenti
(12)
Considerato il numero apparentemente elevato di importatori indipendenti, nell’avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento, in conformità all’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in caso affermativo, di selezionare un campione, tutti gli importatori indipendenti noti sono stati invitati a contattare la Commissione e a fornire, come specificato nell’avviso di apertura, informazioni generali sulle loro attività in relazione al prodotto in esame (come definito alla sezione 2.1) durante il periodo che va dal 1o aprile 2009 al 31 marzo 2010.
(13)
Dopo aver esaminato le informazioni presentate ed essendo pochi gli importatori disposti a collaborare, è stato deciso che il campionamento non era necessario.
4. DUMPING
(14)
Una società thailandese ha risposto al questionario per i produttori esportatori. Anche una società con sede a Hong Kong attiva nelle vendite del prodotto in esame e collegata al produttore esportatore ha risposto al questionario. Dai dati Eurostat relativi alle importazioni si evince che il produttore esportatore (unitamente alla società a esso collegata) rappresentava tutte le esportazioni del prodotto in esame nell’Unione provenienti dalla Thailandia.
4.1. Valore normale
(15)
L’inchiesta ha rivelato che il produttore esportatore ha fornito informazioni incomplete e inesatte su elementi significativi riguardanti i propri costi di produzione, quali il consumo apparente di nichel metallico e di altre materie prime. Inoltre altri dati comunicati riguardanti i costi e le capacità di produzione erano incoerenti e incompatibili. L’inchiesta ha infine messo in luce l’esistenza di una società collegata situata nella Repubblica popolare cinese che, contrariamente a quanto sostenuto inizialmente dal produttore esportatore, era coinvolta nelle vendite e nell’amministrazione del prodotto in esame. I costi riferiti non comprendevano i costi di tale società associata e sono stati quindi considerati incompleti.
(16)
Alla luce di quanto esposto, si è giunti alla conclusione che i dati relativi ai costi presentati non costituivano una base sufficientemente precisa per la determinazione del valore normale. Si è pertanto deciso di basare almeno parzialmente i risultati sui dati disponibili, a norma dell’articolo 18 del regolamento di base.
(17)
La società ne è stata informata immediatamente e le è stata data la possibilità di fornire ulteriori spiegazioni, in conformità all’articolo 18, paragrafo 4, del regolamento di base. Le delucidazioni fornite dalla società non sono tuttavia risultate soddisfacenti in quanto non hanno chiarito le incoerenze riscontrate. La società non ha neppure potuto confutare le prove che dimostravano che essa aveva fornito informazioni incomplete, inesatte e fuorvianti. Inoltre la società non ha fornito informazioni essenziali riguardanti la società collegata menzionata in precedenza con sede nella Repubblica popolare cinese e attiva nella produzione e nella vendita del prodotto in esame.
(18)
Alla luce di quanto esposto, si è deciso che il valore normale dovesse essere determinato a titolo provvisorio sulla base dei dati disponibili, a norma dell’articolo 18 del regolamento di base.
(19)
In mancanza di informazioni più attendibili, il valore normale è stato calcolato provvisoriamente sulla base delle informazioni relative ai costi di produzione in Thailandia fornite nella denuncia. A norma dell’articolo 18, paragrafo 5, del regolamento di base, tali informazioni sono state confrontate con le informazioni verificate ottenute nel corso dell’inchiesta, comprese quelle relative ai costi del personale e dell’energia in Thailandia. Quando ritenuto opportuno, le informazioni fornite nella denuncia sono state corrette con le informazioni verificate ottenute durante l’inchiesta.
(20)
Ai costi di produzione sopra descritti è stato aggiunto un congruo margine per le SGAV e i profitti, rispettivamente del 16 e dell’8 %, sulla base delle informazioni presentate nella denuncia.
4.2. Prezzo all’esportazione
(21)
Il produttore esportatore ha realizzato vendite all’esportazione verso l’Unione mediante la sua società commerciale collegata con sede al di fuori dell’Unione.
(22)
Il prezzo all’esportazione è stato calcolato in base ai prezzi del prodotto venduto dalla società commerciale collegata nell’Unione, ossia ad un acquirente indipendente, in conformità all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, tenendo conto dei prezzi realmente pagati o pagabili.
4.3. Confronto
(23)
Il confronto tra valore normale e prezzo all’esportazione è stato effettuato allo stadio franco fabbrica.
(24)
Per garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che influiscono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Quando opportuno e giustificato, sono stati effettuati adeguamenti per le differenze relative alle spese di trasporto, assicurazione e costi del credito.
4.4. Margine di dumping
(25)
In conformità all’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, per il produttore esportatore che ha collaborato all’inchiesta il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali, per tipo di prodotto, e la media ponderata del prezzo all’esportazione, per tipo di prodotto, secondo il metodo summenzionato.
(26)
In base alla metodologia di cui sopra, i margini di dumping provvisori espressi in percentuale del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Produttore esportatore
Margine di dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailandia
17,2 %
(27)
Poiché il produttore esportatore che ha collaborato all’inchiesta rappresentava tutte le esportazioni del prodotto in esame provenienti dalla Thailandia nell’Unione, è stato deciso di fissare il margine di dumping residuo al livello del margine di dumping accertato per tale produttore esportatore, e cioè al 17,2 %.
5. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(28)
Durante il periodo dell’inchiesta, nell’UE hanno fabbricato MLF i seguenti produttori:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vienna, Austria
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia.
(29)
Il primo produttore, il richiedente, ha collaborato all’inchiesta. L’inchiesta ha stabilito che durante il PI il richiedente rappresentava più del 50 % della produzione totale di MLF dell’Unione.
(30)
Il secondo produttore, più piccolo, è anch’esso un importatore di MFL dalla Thailandia e si è opposto al procedimento. Sulla base delle informazioni fornite dalla società, si è stabilito che durante l’intero periodo in esame per l’analisi del pregiudizio il volume dei suoi acquisti di prodotti thailandesi era in media paragonabile al volume della sua produzione.
(31)
Alla luce di quanto esposto, si ritiene che in base all’articolo 4, paragrafo 1, lettera a), il secondo produttore debba essere escluso dalla definizione dell’industria dell’Unione e che quindi solo il produttore richiedente costituisca l’industria dell’Unione ai sensi degli articoli 4, paragrafo 1 e 5, paragrafo 4, del regolamento di base. Esso sarà denominato in appresso «l’industria dell’Unione».
(32)
Va fatto presente che l’industria dell’Unione era originariamente composta da altri due produttori (Koloman Handler - Austria e Robert Krause - Germania) che sono falliti e sono stati rilevati da un gruppo austriaco. Tali società sono state sottoposte a una significativa ristrutturazione e l’attuale impresa «Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH» è stata creata nel 2003. Le sedi sociali si trovano in Austria mentre la produzione ha luogo in Ungheria.
6. PREGIUDIZIO
6.1. Consumo dell’Unione
(33)
Il consumo è stato stabilito sulla base degli elementi che seguono:
-
le vendite totali, sottoposte a verifica, sul mercato dell’Unione indicate dall’industria dell’Unione e dall’altro produttore UE,
-
il volume totale, sottoposto a verifica, delle esportazioni verso il mercato UE del produttore esportatore della Thailandia per i periodi richiesti nel questionario (gli anni 2008, 2009 e il PI) e i dati Eurostat per gli altri anni,
-
dati Eurostat sulle importazioni da altri paesi terzi.
(34)
Tali dati indicano che il consumo UE di MLF ha avuto la seguente evoluzione:
2006
2007
2008
2009
PI
Consumo (in migliaia di pezzi)
100
100
111
93
95
Fonte: risposte verificate al questionario ed Eurostat.
(35)
Il consumo è diminuito del 5 % durante l’intero periodo dell’inchiesta sul pregiudizio (3). Si osservi tuttavia che dopo un aumento di circa il 10 % tra il 2006 e il 2008, il consumo è calato del 15 % nel periodo successivo.
6.2. Importazioni dalla Thailandia
a) Volume delle importazioni e quota di mercato
2006
2007
2008
2009
PI
Volume delle importazioni
100
65
153
116
119
Quota di mercato
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Fonte: risposta verificata al questionario ed Eurostat.
(36)
I dati relativi alle importazioni dalla Thailandia per il periodo 2008-PI si fondano sulla risposta al questionario del produttore esportatore che ha collaborato, il solo esportatore thailandese noto, e sui dati Eurostat per gli altri anni. Su questa base, è stato stabilito che il volume totale delle importazioni di MLF dalla Thailandia è aumentato di quasi il 20 % tra il 2006 e il PI. Il livello delle importazioni è tuttavia oscillato significativamente durante tale periodo e il maggiore aumento si è prodotto tra il 2007 e il 2008, quando le importazioni sono più che raddoppiate.
(37)
La quota di mercato delle importazioni thailandesi ha conosciuto complessivamente una tendenza generale al rialzo guadagnando 3 punti percentuali tra il 2006 e il PI. Analogamente al volume delle vendite, la quota di mercato ha raggiunto il suo valore massimo, pari al 16,5 %, nel 2008.
b) Prezzo delle importazioni del prodotto in esame/undercutting
2006
2007
2008
2009
PI
Prezzo all’importazione
100
103
123
113
113
(38)
I prezzi all’importazione sono dapprima aumentati del 20 % tra il 2006 e il 2008 per poi diminuire in seguito.
(39)
Nonostante un aumento complessivo del 13 % durante il periodo dell’inchiesta sul pregiudizio, i prezzi delle importazioni thailandesi sono stati significativamente inferiori a quelli dei produttori dell’Unione durante il PI. Il confronto tra i prezzi di modelli corrispondenti, debitamente adeguati se necessario, ha evidenziato che in media i prezzi all’importazione sono stati inferiori di oltre il 30 % al prezzo di vendita dell’industria dell’Unione durante il PI. Un confronto del livello medio dei prezzi durante gli altri anni indica margini di sottoquotazione simili per gli anni 2006-2009.
(40)
Inoltre, il livello assoluto dei prezzi delle importazioni thailandesi è stato sistematicamente inferiore al prezzo di altre importazioni e, in misura maggiore, a quello dell’altro produttore dell’Unione.
6.3. Situazione economica dell’industria dell’Unione (4)
a) Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
2006
2007
2008
2009
PI
Produzione
100
130
131
80
83
Capacità di produzione
100
110
115
80
75
Utilizzo della capacità produttiva
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
Durante l’intero periodo la produzione e la capacità produttiva sono diminuite rispettivamente di quasi il 20 % e del 25 %. L’aumento dell’utilizzo degli impianti deve essere unicamente considerato come il risultato di una riduzione della capacità produttiva del 25 % nel corso del medesimo periodo. Ciò è soprattutto dovuto ai licenziamenti (cfr. la sezione sull’occupazione)
(42)
È tuttavia opportuno osservare che il volume e la capacità di produzione sono dapprima migliorati fino al 2008 per poi calare significativamente.
b) Scorte
2006
2007
2008
2009
PI
Scorte finali
100
137
153
124
126
(43)
Durante il periodo dell’inchiesta sul pregiudizio le scorte dell’industria dell’Unione sono aumentate complessivamente del 26 %. La produzione di MLF consiste in larga parte in prodotti standard e l’industria dell’Unione deve mantenere un certo livello di scorte per essere in grado di soddisfare rapidamente la domanda dei suoi clienti. Qualsiasi incremento delle scorte finali superiore alla media indica tuttavia che vi sono difficoltà a vendere i prodotti.
c) Volume delle vendite, quota di mercato e crescita
2006
2007
2008
2009
PI
Volume delle vendite nell’UE
100
105
113
79
77
Quote di mercato
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Il volume delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato UE è diminuito del 23 % durante il periodo esaminato, cifra che corrisponde a una quota di mercato che è scesa dal 29,6 % al 24,0 %, cioè un calo superiore a 5 punti percentuali. Il volume delle vendite e la quota di mercato sono quindi peggiorati a partire dal 2008.
(45)
L’andamento sopra descritto indica complessivamente che l’industria dell’Unione non è cresciuta tra il 2006 e il PI.
d) Prezzi di vendita
2006
2007
2008
2009
PI
Prezzo di vendita
100
99
99
110
107
(46)
La media ponderata del prezzo di vendita dell’industria dell’Unione è rimasta relativamente stabile sino al 2008. È quindi aumentata del 10 % nel 2009 per poi diminuire di 3 punti percentuali durante il PI. Tale incremento del prezzo è il risultato della combinazione di due fattori: l’evoluzione del mix dei prodotti dovuta al volume delle vendite in diminuzione di prodotti più standardizzati ed economici e il tentativo dell’industria dell’Unione di compensare le perdite registrate nel 2008. Tale tentativo non ha tuttavia avuto successo dato che l’industria dell’Unione ha continuato a operare in perdita nel periodo successivo (cfr. di seguito).
e) Redditività, utile sul capitale investito, flusso di cassa
2006
2007
2008
2009
PI
Utili/perdite in percentuale del fatturato
100
9
135
167
146
Flusso di cassa
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Rendimento delle attività nette
100
87
104
146
176
(47)
L’industria dell’Unione ha registrato perdite durante l’intero periodo dell’inchiesta sul pregiudizio e la tendenza sopra descritta evidenzia un aumento generale del livello delle perdite. Mentre la situazione è leggermente migliorata nel 2007 (raggiungendo quasi il pareggio), sì è nuovamente aggravata a partire dal 2008. Se da un lato la diminuzione del flusso di cassa ha potuto essere in qualche modo limitata, dall’altro è rimasta negativa a partire dal 2007. Anche il rendimento delle attività nette è stato negativo durante tutto il periodo ed è costantemente calato tra il 2006 e il PI.
f) Investimenti e capacità di reperire capitali
2006
2007
2008
2009
PI
Investimenti
100
45
50
17
26
(48)
Gli investimenti hanno registrato una tendenza nettamente al ribasso, ossia - 75 %, durante l’intero periodo dell’inchiesta sul pregiudizio.
(49)
Come affermato in precedenza, data la fragile situazione finanziaria dell’industria dell’Unione, si può concludere che la sua capacità di reperire capitali da fonti indipendenti è stata seriamente compromessa.
g) Occupazione, produttività e salari
2006
2007
2008
2009
PI
Occupazione
100
111
118
99
87
Produttività
100
117
111
81
95
Salari
100
106
113
92
71
(50)
Nell’arco del periodo considerato l’occupazione (unità a tempo pieno) è diminuita del 13 %; il calo più netto si è verificato dopo il 2008, anno in cui l’occupazione ha raggiunto il suo livello massimo. I salari hanno conosciuto per lo più lo stesso andamento.
(51)
In linea generale, la produttività, calcolata in migliaia di pezzi prodotti per dipendente nel corso del periodo in esame, ha seguito la stessa tendenza dell’occupazione, tuttavia se ne è potuto limitare il calo durante il PI.
h) Entità del margine di dumping effettivo
(52)
In base ai dati disponibili più attendibili, l’inchiesta ha stabilito un notevole margine di dumping durante il PI, pari al 17,2 %.
i) Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(53)
Da diversi anni l’industria dell’Unione soffre a causa degli effetti delle importazioni oggetto di dumping. Ciononostante, essa ha potuto trarre beneficio da misure relativamente efficaci fino al 2008, la situazione si è però nuovamente aggravata in seguito. Questo punto è ulteriormente spiegato nella sezione relativa all’interesse dell’Unione.
6.4. Conclusione
(54)
La situazione economica dell’industria dell’Unione si è chiaramente aggravata tra il 2006 e il PI. Tale peggioramento è stato caratterizzato in particolare da una significativa diminuzione del volume di produzione e vendita (- 17 e - 13 % rispettivamente), che ha inoltre portato a una riduzione della quota di mercato dal 29,6 al 24 %. Anche la situazione finanziaria dell’industria dell’Unione è stata influenzata negativamente. È aumentato il livello di perdita registrato dalla società e sia il flusso di cassa sia il rendimento delle attività nette hanno conosciuto lo stesso andamento negativo. Il tentativo effettuato nel 2009 dall’industria dell’Unione di limitare le perdite aumentando i propri prezzi non ha avuto successo e la situazione si è ulteriormente aggravata.
(55)
Gli investimenti sono di conseguenza scesi al loro livello minimo e la società si è vista obbligata a licenziare un numero considerevole di dipendenti per far fronte alla situazione.
(56)
Si deve tuttavia osservare che nel corso del periodo dell’inchiesta sul pregiudizio la situazione dell’industria dell’Unione è leggermente migliorata tra il 2006 e il 2008. In realtà, durante tale periodo produzione, volume di vendite e occupazione hanno conosciuto una tendenza al rialzo. Questi indicatori hanno tuttavia registrato un calo significativo a partire dal 2009. Gli indicatori di redditività sono invece rimasti negativi durante l’intero periodo sebbene la redditività abbia quasi raggiunto il pareggio nel 2007.
(57)
Alla luce di quanto esposto si è provvisoriamente concluso che l’industria dell’Unione ha subito un notevole pregiudizio ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
7. NESSO DI CAUSALITÀ
7.1. Introduzione
(58)
Conformemente all’articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se il notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione fosse dovuto alle importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese interessato. Sono stati inoltre analizzati anche quei fattori noti, diversi dalle importazioni in dumping, che potrebbero aver arrecato pregiudizio all’industria dell’Unione per evitare che l’eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori fosse attribuito alle suddette importazioni oggetto di dumping.
7.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(59)
Si osservi che il mercato dell’Unione è caratterizzato da un numero relativamente piccolo di fonti di approvvigionamento (due all’interno dell’Unione, una in India, una in Thailandia e alcune fonti in Cina) e il mercato è quindi abbastanza trasparente in termini di prezzi grazie alle quotazioni. Inoltre, una parte significativa della domanda all’interno dell’UE riguarda tipi standard di MLF per cui il prezzo è indubbiamente un fattore decisivo al momento dell’acquisto del prodotto.
(60)
In questo contesto, l’inchiesta ha evidenziato che il volume di importazioni di MLF dalla Thailandia è aumentato di quasi il 20 % nel corso del periodo dell’inchiesta sul pregiudizio ottenendo una quota di mercato del 15 % durante il PI. Il volume delle vendite dell’Unione si è ridotto significativamente durante lo stesso periodo. Si è inoltre stabilito che durante il PI i prezzi degli MLF provenienti dalla Thailandia sono stati inferiori di oltre il 30 % a quelli dell’industria dell’Unione, una percentuale molto significativa per questo tipo di prodotto.
(61)
Il considerevole volume di importazioni e il basso livello dei prezzi hanno portato a una notevole pressione sui prezzi praticati sul mercato dell’Unione. Senza il dumping, i prezzi delle importazioni thailandesi sarebbero stati, almeno durante il PI, superiori di quasi il 20 % rispetto al loro livello effettivo e ciò avrebbe potuto significare prezzi complessivamente più elevati sul mercato dell’Unione.
(62)
Considerato il loro volume e il livello dei loro prezzi, si ritiene che le importazioni oggetto di dumping abbiano vanificato il tentativo dell’industria dell’Unione di riottenere utili, o almeno di ridurre le proprie perdite, aumentando il volume e/o i prezzi di vendita a un livello più adeguato durante il periodo 2009-PI. La continua pressione esercitata dalle importazioni a basso prezzo provenienti dalla Thailandia sul mercato dell’Unione ha portato a perdite in termini di volume di vendita, quote di mercato e a prezzi più bassi determinando quindi una minore redditività dell’industria dell’Unione.
(63)
Si rammenta che il recente riesame in previsione della scadenza (5) è giunto alla conclusione che l’industria si trovava ancora in una situazione molto precaria nel 2008 e che era ancora estremamente vulnerabile a eventuali ulteriori importazioni oggetto di dumping.
(64)
In base a quanto precede, si è concluso provvisoriamente che le importazioni oggetto di dumping dalla Thailandia hanno avuto un impatto negativo sulla situazione economica dell’industria dell’Unione.
7.3. Effetto di altri fattori
7.3.1. Contrazione della domanda sul mercato dell’Unione
(65)
La domanda sul mercato dell’Unione è aumentata del 10 % nel 2008, ma è successivamente diminuita significativamente, di circa il 15 %, l’anno successivo. Questo andamento deve essere visto nel contesto della crisi finanziaria e della decisione di molte società di ridurre le spese generali, comprese quelle per gli articoli di cancelleria. L’intero settore dei meccanismi per la legatura di fogli ha sofferto a causa della situazione: le importazioni indiane e thailandesi, così come le vendite dell’industria dell’Unione, sono diminuite in termini di volume assoluto.
(66)
Si deve tuttavia osservare che in termini relativi l’industria dell’Unione ha sofferto più di altri operatori, dato che la propria quota di mercato è calata dal 30,2 al 25,2 % tra il 2008 e il 2009. Tenendo conto del fatto che l’industria dei meccanismi per la legatura di fogli è caratterizzata da notevoli costi fissi, una perdita nel volume delle vendite ha avuto conseguenze negative sulla situazione finanziaria del richiedente. La diminuzione del consumo deve essere tuttavia considerata in connessione con lo sviluppo delle importazioni oggetto di dumping dalla Thailandia. Queste ultime infatti detenevano una considerevole quota di mercato, pari a quasi tre volte la quantità corrispondente alla riduzione del consumo.
(67)
Sotto questo punto di vista, è possibile concludere che il calo del consumo, causato dalla crisi economica, potrebbe aver contribuito al notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. Tuttavia, se si è prodotto un impatto, esso è stato certamente rafforzato in misura marcata dalle importazioni oggetto della presente inchiesta.
7.3.2. Importazioni da altri paesi terzi
(68)
Gli MLF sono anche prodotti ed esportati da India e Cina. Tali importazioni hanno conosciuto il seguente andamento:
2006
2007
2008
2009
PI
India
Volume delle importazioni
100
93
102
88
91
Quote di mercato
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Prezzo medio
100
99
118
116
113
Cina
Volume delle importazioni
100
91
153
150
151
Quote di mercato
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Prezzo medio
100
98
90
85
86
Fonte: Eurostat.
(69)
Vi è solo un produttore esportatore di MLF in India e il suo volume di importazioni è diminuito di quasi il 10 % durante il periodo dell’inchiesta sul pregiudizio. Ciononostante, questo paese occupa una parte significativa del mercato dell’Unione dato che in media ha detenuto il 45 % della quota di mercato durante il periodo dell’inchiesta sul pregiudizio. I prezzi delle importazioni indiane sono inoltre aumentati complessivamente del 13 % raggiungendo un livello lievemente superiore ai prezzi thailandesi. In ragione della sua posizione dominante sul mercato dell’Unione e dei prezzi competitivi delle sue importazioni, l’India è un forte competitore per l’industria dell’Unione. Se si osserva tuttavia la tendenza sopra descritta, cioè volume in diminuzione e prezzi in aumento, non vi è alcuna indicazione del fatto che l’India abbia contribuito al deterioramento della situazione dell’industria dell’Unione durante il PI. Si noti infine che una parte delle importazioni indiane, pari a circa un terzo, è stata direttamente acquistata e venduta sul mercato dell’Unione da un distributore collegato all’industria dell’Unione.
(70)
Dal 2004 le importazioni cinesi sono soggette a dazi antidumping compresi tra il 51,2 e il 78,8 %. Il volume delle importazioni cinesi è aumentato di circa il 50 % tra il 2006 e il PI con un incremento di 2 punti percentuali della quota di mercato, dal 3,5 al 5,5 %. Anche se i prezzi delle importazioni cinesi hanno conosciuto una tendenza al ribasso nel corso del periodo dell’inchiesta sul pregiudizio, il loro livello generale è rimasto di gran lunga superiore a quello dei prezzi thailandesi, anche senza tenere conto dell’applicazione dei dazi antidumping. Si è dunque concluso che tali importazioni non hanno contribuito al deterioramento della situazione dell’industria dell’Unione durante il PI.
(71)
In base a quanto precede, si è concluso provvisoriamente che le importazioni da questi paesi terzi non hanno contribuito, se non in misura marginale, al notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
7.3.3. Andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione
(72)
Anche l’andamento delle esportazioni è stato esaminato come uno dei fattori noti diversi dalle importazioni oggetto di dumping che nello stesso periodo avrebbero potuto arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione.
(73)
Le esportazioni dell’industria dell’Unione hanno rappresentato in media il 5 % delle sue vendite totali di MLF durante il periodo dell’inchiesta sul pregiudizio e sono rimaste relativamente stabili. Si è quindi concluso provvisoriamente che esse non possono aver arrecato alcun pregiudizio all’industria dell’Unione.
7.4. Conclusioni sul nesso di causalità
(74)
L’analisi sopra illustrata ha dimostrato che, tenuto conto del loro volume e del livello dei loro prezzi, le importazioni dalla Thailandia hanno causato un notevole pregiudizio all’industria dell’Unione durante il PI. Tali importazioni sono aumentate in termini assoluti, per esse è stato accertato il dumping e il livello dei loro prezzi è risultato significativamente inferiore a quello dei prezzi praticati dall’industria dell’Unione sul mercato UE per tipi di prodotto simili. In questo settore sensibile ai prezzi in cui il numero di fornitori è relativamente limitato e il mercato è abbastanza trasparente, un margine di undercutting superiore al 30 % ha certamente avuto un significativo impatto sui prezzi del mercato.
(75)
L’esame degli altri fattori noti che avrebbero potuto arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione ha evidenziato che anche la contrazione della domanda potrebbe avere svolto un ruolo in tal senso. Tuttavia, nonostante l’effetto negativo della domanda in calo sul mercato dell’Unione, si è provvisoriamente concluso che tale fattore non è stato tale da annullare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping provenienti dalla Thailandia e il notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. La contrazione della domanda deve essere vista in connessione con gli effetti delle importazioni oggetto di dumping che hanno aggravato l’impatto negativo della crisi finanziaria.
(76)
In base all’analisi di cui sopra, che ha opportunamente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell’industria dell’Unione dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, si è concluso provvisoriamente che le importazioni oggetto di dumping dalla Thailandia hanno causato un notevole pregiudizio all’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
8. INTERESSE DELL’UNIONE
8.1. Premessa
(77)
In conformità all’articolo 21 del regolamento di base, è stato valutato se, nonostante le conclusioni provvisorie relative al dumping pregiudizievole, esistessero ragioni valide per concludere che l’adozione di misure antidumping provvisorie non sarebbe nell’interesse dell’Unione in questo specifico caso. A tal fine, conformemente all’articolo 21, paragrafo 1 del regolamento di base, sono stati considerati, tenendo conto di tutti gli elementi di prova presentati, tanto il probabile impatto delle eventuali misure su tutte le parti interessate dal presente procedimento quanto le probabili conseguenze della decisione di non adottare misure.
(78)
Per valutare il probabile impatto delle misure, tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni a norma dell’articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base. Il produttore dell’Unione richiedente e quattro importatori indipendenti hanno risposto al questionario. L’altro produttore dell’Unione, che è anche importatore, ha fornito alcune informazioni e un altro utilizzatore ha risposto al questionario.
8.2. Descrizione del mercato dell’Unione
(79)
Per comprendere meglio tutti i diversi interessi in gioco, è importante descrivere innanzitutto le principali caratteristiche del mercato.
(80)
Misure antidumping sono state istituite per la prima volta nel 1997 (6) sulle importazioni di alcuni tipi di meccanismi per la legatura di fogli originari della Cina. L’aliquota del dazio iniziale è stata aumentata tre anni dopo in seguito a un riesame intermedio. Tali misure sono state recentemente prorogate per una seconda volta in seguito a un riesame in previsione della scadenza che ha stabilito che altrimenti le importazioni pregiudizievoli oggetto di dumping (7) sarebbero riprese.
(81)
Diverse inchieste hanno stabilito l’elusione delle misure contro la Cina, di conseguenza esse sono state estese al Vietnam e alla Repubblica democratica popolare del Laos, rispettivamente nel 2004 e nel 2006, e il campo di applicazione è stato anch’esso esteso ad alcuni meccanismi per la legatura di fogli leggermente modificati (8). È infine opportuno sottolineare che le importazioni di MLF dalla Thailandia sono state oggetto di due diverse inchieste antielusione, nel 2004 e nel 2008, e di una nuova inchiesta antidumping nel 2008. Mentre queste inchieste non hanno portato all’adozione di misure, quella attuale ha stabilito chiaramente che l’esportatore thailandese ha fornito informazioni false nella sua risposta al questionario.
(82)
Si osservi che gli MLF sono importati sul mercato dell’Unione da distributori, agenti o direttamente dagli utilizzatori, cioè da società che producono raccoglitori/classificatori.
(83)
È infine opportuno rammentare che il numero di produttori di MLF che riforniscono il mercato dell’Unione è relativamente limitato. Oltre ai due produttori nell’UE, vi è solo un produttore noto in Thailandia, uno in India e alcuni in Cina, questi ultimi sono sottoposti a misure antidumping come indicato in precedenza. Sia il produttore esportatore thailandese sia quello indiano sono di proprietà di società con sede a Hong Kong, rispettivamente Wah Hing Stationary, un operatore commerciale di MLF con un impianto produttivo in Cina, e World Wide Stationary, che ha concluso un accordo di fornitura con Bensons, un distributore di proprietà dell’industria dell’Unione.
8.3. Industria dell’Unione
(84)
Si rammenta che alcuni anni fa l’industria dell’Unione ha già dovuto affrontare gravi difficoltà economiche, dovute tra l’altro a importazioni effettuate in condizioni sleali, ed è stata sottoposta a una ristrutturazione volta a garantirne l’esistenza in futuro, come spiegato in seguito.
(85)
Quando è stata presentata la prima denuncia antidumping nel 1995, l’industria dell’Unione era costituita da due produttori: Koloman Handler GmbH, una società austriaca, e Robert Krause GmbH & Co., una società tedesca. Le due società erano presenti sul mercato di MLF dell’UE già da molto tempo, ma la loro situazione peggiorò a tal punto che entrambe dovettero avviare una procedura fallimentare. La Robert Krause GmbH è fallita nel 1998 e lo stesso è successo alla società subentrante nel 2002, mentre la Koloman Handler è divenuta insolvente nel 2001. Entrambe le società sono state rilevate da un’altra società, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, che a sua volta è stata acquistata dalla Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, il richiedente del presente procedimento.
(86)
Da allora l’attività della società è stata ristrutturata per essere più competitiva a livello mondiale, ma in particolare sul mercato principale del richiedente, cioè sul mercato dell’UE. La ristrutturazione ha compreso l’acquisizione di Bensons, un operatore commerciale ben avviato di MLF con società situate nei Paesi Bassi, a Singapore, nel Regno Unito e negli Stati Uniti.
(87)
Gli sforzi intrapresi dall’industria per migliorare la propria situazione sono stati tuttavia vanificati giacché gli effetti positivi delle misure istituite contro le importazioni sleali sono stati attenuati da pratiche di assorbimento e di elusione, come spiegato in precedenza. Nonostante i significativi miglioramenti ottenuti in particolare fino al 2008, la situazione dell’industria è di conseguenza rimasta fragile, come ha concluso l’inchiesta che ha portato alla proroga delle misure antidumping contro la Cina.
(88)
L’inchiesta attuale ha concluso che negli ultimi anni l’industria dell’Unione ha nuovamente subito notevole pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping originarie della Thailandia.
(89)
Grazie ai suoi sforzi di ristrutturazione l’industria UE ha dimostrato di essere vitale e ancora in grado di rifornire un’ampia parte del mercato UE. Per consolidare la sua situazione, necessita tuttavia di una protezione supplementare ed efficace contro le importazioni oggetto di dumping provenienti da qualsiasi fonte. Tra il 2008 e il PI sono andati persi 60 posti di lavoro e l’industria dell’Unione ha subito notevoli perdite negli ultimi anni. Senza l’adozione di misure contro le importazioni thailandesi effettuate in condizioni sleali, non si può escludere che il richiedente sia costretto a cessare la propria attività mettendo a rischio altri 160 posti di lavoro.
(90)
Dato che si è accertato che le importazioni dalla Thailandia causano notevole pregiudizio all’industria dell’Unione e che quest’ultima ha compiuto tutti gli sforzi di ristrutturazione necessari per poter competere in un mercato in cui le importazioni vengono effettuate in modo equo, si è concluso che sarebbe nell’interesse dell’industria dell’Unione istituire misure provvisorie contro le importazioni di MLF provenienti dalla Thailandia.
8.4. Importatori e operatori commerciali
(91)
In seguito all’apertura dell’inchiesta cinque importatori, compreso il secondo produttore dell’Unione, si sono manifestati fornendo informazioni o rispondendo al questionario. Tali società coprivano il 75 % delle importazioni di MLF dalla Thailandia durante il periodo dell’inchiesta.
(92)
Uno degli importatori in questione, a cui corrispondeva il 20 % circa del totale delle importazioni thailandesi, ha deciso di porre fine a tutte le attività relative agli MLF dopo il periodo dell’inchiesta. Per un secondo importatore, il volume delle vendite di MFL è stato diviso per tre durante l’intero periodo dell’inchiesta sul pregiudizio; esso rappresentava solo una piccola parte del suo fatturato complessivo durante il PI (l’1 % circa). Tale importatore inoltre ha smesso di acquistare dalla Thailandia nel 2008 rivolgendosi invece a un distributore dell’UE. Si è pertanto concluso che l’istituzione di eventuali misure non avrebbe inciso sulla situazione dei due importatori.
(93)
Un altro importatore, rappresentante meno del 10 % delle importazioni thailandesi totali, ha sostenuto che se fossero state istituite misure contro la Thailandia non avrebbe avuto fonti di approvvigionamento alternative e sarebbe stato costretto a cessare la propria attività legata agli MLF. In quest’ambito è innanzitutto opportuno rammentare che l’obiettivo delle misure antidumping non è quello di escludere alcun tipo di importazione dal mercato dell’Unione, ma piuttosto di consentire la continuazione delle importazioni a prezzi non in dumping. Di conseguenza questo importatore potrebbe continuare a importare MLF dalla Thailandia, anche se fossero soggetti a dazi antidumping, e potrebbe trasferire parzialmente o totalmente l’aumento dei costi ai propri clienti.
(94)
Si riconosce tuttavia che ciò non sarebbe facile a causa della sensibilità ai prezzi dei prodotti in questione e della concorrenza delle importazioni da altri paesi quali l’India. Inoltre, tenendo conto della struttura del mercato dell’Unione e del numero limitato di produttori a livello mondiale, è in realtà probabile che questo importatore incontri difficoltà a passare ad altre fonti di approvvigionamento. Si deve tuttavia osservare che la parte occupata dalle vendite di MLF all’interno del fatturato totale della società è diminuita durante il periodo dell’inchiesta sul pregiudizio, dal 40 % circa al 25 %, e, dato ancor più significativo, l’inchiesta ha rivelato che l’attività riguardante i MLF ha registrato ingenti perdite negli ultimi anni. In altre parole, già oggi vi sono dubbi sulla sostenibilità di questa attività dell’importatore in questione.
(95)
Anche il quarto importatore ha sostenuto che in caso di istituzione di misure sarebbe costretto a cessare il commercio di MLF a causa della mancanza di fonti alternative di approvvigionamento. In questo caso, tuttavia, le vendite di MLF rappresentavano una parte molto modesta del fatturato totale della società durante il PI, con solamente una persona ad occuparsi del prodotto in esame, ed è molto probabile che tale società potrebbe mantenere il complesso delle sue attività in modo relativamente facile anche senza gli MLF, se in seguito all’istituzione delle misure fosse inevitabile rinunciarvi.
(96)
Si è pertanto concluso che anche se l’istituzione delle misure potrebbe effettivamente influenzare in modo negativo la situazione dei due importatori sopra indicati, essa non potrebbe tuttavia incidere significativamente sul complesso delle loro attività economiche.
(97)
La situazione dell’ultimo importatore è meno ovvia in quanto circa la metà delle sue vendite di MLF è costituita da prodotti thailandesi (che rappresentano una parte significativa delle importazioni thailandesi di MLF nell’UE), l’altra metà da articoli fabbricati nell’Unione. Inoltre, nonostante la società venda principalmente meccanismi a leva, le vendite di MLF rappresentano una percentuale non trascurabile del suo fatturato complessivo (il 15 % circa). Tali vendite sono altresì considerate fondamentali dalla società dato che i suoi clienti richiedono spesso fornitori in grado di fornire un’intera gamma di prodotti.
(98)
Una parte significativa delle attività della società si basa quindi sulle importazioni di MLF dalla Thailandia, in particolare dei prodotti meno sofisticati necessari per offrire una gamma completa di prodotti, condizione questa che si rivela importante per mantenere un numero di clienti sufficientemente ampio. La società sostiene che un’eventuale istituzione di misure potrebbe causare la fine di tutte le sue attività e la perdita di circa 170 posti di lavoro. Si osservi tuttavia che questo calcolo riguarda l’intera società, mentre si stima che l’attività relativa agli MLF coinvolga meno di 30 persone.
(99)
Al riguardo, va innanzitutto sottolineato che negli ultimi anni questa società è riuscita a migliorare la propria situazione sul mercato MLF - la sua quota di mercato complessiva di prodotti importati e la sua stessa produzione sono passate dal 9 al 15 % durante il periodo dell’inchiesta sul pregiudizio - in quanto ha tratto beneficio da importazioni oggetto di dumping a basso prezzo.
(100)
In secondo luogo, si può osservare che questa società potrebbe, almeno parzialmente, continuare a importare dalla Thailandia, anche se a prezzi non di dumping, o persino considerare le misure istituite come un’opportunità di aumentare la propria produzione e/o la propria capacità produttiva e le vendite di MLF da essa stessa prodotti. La stessa società ha ammesso questa possibilità, sostenendo però che in questo caso dovrebbe comunque fare i conti con la forte concorrenza dei prodotti indiani, i quali tuttavia sono importati da diverse società e non solo dall’operatore commerciale collegato all’industria dell’Unione.
(101)
Tale società dovrebbe indubbiamente affrontare la forte concorrenza rappresentata dai prodotti indiani che durante il PI sono stati in media solo lievemente più costosi rispetto alle importazioni thailandesi (+ 6 %). Tuttavia, a meno che non sia dimostrato che le importazioni indiane sono oggetto di dumping, ciò deve essere considerato unicamente come derivante da una situazione di concorrenza leale.
(102)
Infine, l’impatto negativo delle misure contro la Thailandia potrebbe essere comunque parzialmente limitato qualora fosse possibile raggiungere un certo equilibrio tra l’aumento della sua produzione e la continuazione di un certo livello di importazioni, anche se a prezzi non di dumping. Si rammenta altresì che il 75 % del fatturato della società deriva dalle vendite di altri prodotti.
(103)
Alla luce di quanto esposto, si è concluso provvisoriamente che l’istituzione di misure provvisorie potrebbe unicamente avere un impatto negativo rilevante sulla situazione dell’ultimo importatore, cioè dell’altro produttore dell’Unione. Quest’ultimo tuttavia ha tratto ampi benefici in passato dalle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping provenienti dalla Thailandia e le conseguenze negative sarebbero dovute essenzialmente alle importazioni dall’India che non sono ritenute oggetto di concorrenza sleale.
8.5. Utilizzatori
(104)
Un utilizzatore ha risposto al questionario affermando che circa i tre quarti dei propri acquisti di MLF erano costituiti da importazioni da paesi diversi dalla Thailandia, mentre il resto era più o meno equamente distribuito tra l’industria dell’Unione e la Thailandia.
(105)
L’utilizzatore in questione ha sostenuto che nel caso di istituzione di misure le fonti di approvvigionamento sarebbero limitate e che si verrebbe a creare una situazione di monopolio. Questa affermazione si fonda sulla tesi che l’industria dell’Unione e il suo operatore commerciale collegato Bensons, un importatore di prodotti indiani, diventerebbero quasi l’unica fonte di approvvigionamento sul mercato dell’Unione. Alcuni importatori hanno sostenuto la stessa argomentazione.
(106)
A questo proposito, si noti innanzitutto che il fatto che il numero di fornitori sul mercato dell’Unione sia limitato non è di per se stesso un motivo per non istituire misure antidumping al fine di impedire il commercio sleale. Si ritiene in realtà che senza l’introduzione di misure l’industria dell’Unione probabilmente scomparirà e tale produttore rappresenta tuttora il 25 % delle vendite sul mercato dell’UE ed è in grado di fornire prodotti specializzati e standard all’interno dell’UE. Sarebbe quindi nell’interesse degli utilizzatori che l’industria continui ad operare sul mercato.
(107)
In secondo luogo, nonostante l’istituzione di misure, non si può escludere che le importazioni dalla Thailandia continuino a essere presenti sul mercato dell’Unione, anche se il loro volume potrebbe diminuire. Analogamente, come spiegato in precedenza, il secondo produttore dell’Unione riuscirà probabilmente a mantenere o persino a espandere la propria attività relativa agli MLF.
(108)
Infine, le importazioni dall’India proseguiranno e gli utilizzatori, compreso l’unico utilizzatore che ha collaborato, potranno continuare ad acquistare MLF da questo paese. Il fatto che l’operatore commerciale collegato all’industria dell’Unione abbia concluso un contratto di fornitura con i produttori indiani non significa che sia l’importatore/il distributore esclusivo di prodotti indiani. Al contrario. Anche altre società distribuiscono MLF indiani sul mercato dell’Unione e gli utilizzatori possono acquistare MLF direttamente dall’India. In quest’ambito è opportuno sottolineare che i due terzi circa delle esportazioni indiane verso l’UE sono vendute o acquistate da società diverse da Bensons, l’operatore commerciale collegato all’industria dell’Unione.
(109)
Alla luce di quanto esposto, si è concluso provvisoriamente che, gli effetti delle misure antidumping contro le importazioni di MLF originarie della Thailandia non avranno molto probabilmente un impatto negativo significativo sugli utilizzatori del prodotto in esame.
8.6. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(110)
Alla luce di quanto precede, si è concluso provvisoriamente che complessivamente, sulla base delle informazioni disponibili relative all’interesse dell’Unione, non esistono ragioni valide contrarie all’istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni di MLF originari della Thailandia. Anche se l’istituzione di misure potrebbe avere conseguenze negative per l’altro produttore dell’Unione (cfr. la sezione sugli importatori) che in passato ha tratto beneficio dalle importazioni oggetto di dumping, si ritiene che ciò non sia più importante della necessità di porre rimedio agli effetti negativi prodotti dalle importazioni sleali sulla situazione dell’industria dell’Unione.
9. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
9.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(111)
Alla luce delle conclusioni raggiunte riguardo al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all’interesse dell’Unione, è opportuno adottare misure antidumping provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping continuino ad arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione.
(112)
Allo scopo di stabilire il livello delle misure, si è tenuto conto dei margini di dumping rilevati e dell’importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dai produttori dell’Unione.
(113)
Nel calcolo dell’importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole è stato considerato che le misure dovrebbero consentire all’industria dell’Unione di coprire i suoi costi di produzione e di realizzare un profitto al lordo delle imposte pari a quello che produttori dello stesso tipo potrebbero ragionevolmente realizzare in questo settore in condizioni di concorrenza normali, cioè in assenza di importazioni oggetto di dumping, sulle vendite del prodotto simile nell’Unione. Un margine di profitto del 5 % del fatturato è stato considerato provvisoriamente come il minimo che l’industria dell’Unione avrebbe potuto ottenere senza un dumping pregiudizievole. Si tratta della stessa percentuale utilizzata in precedenza per procedimenti riguardanti lo stesso prodotto e non vi sono indicazioni che le circostanze siano mutate al riguardo e che tale percentuale non sarebbe adeguata in questo caso. Su tale base è stato calcolato un prezzo del prodotto simile non pregiudizievole per i produttori dell’Unione.
(114)
L’aumento del prezzo necessario è stato determinato confrontando, per ciascun tipo di prodotto, il prezzo medio ponderato all’importazione dei produttori esportatori della Thailandia e il prezzo non pregiudizievole dei tipi di prodotto venduti dai produttori dell’Unione sul mercato dell’UE durante il PI. Le differenze risultanti da tale confronto sono poi state espresse in percentuale del valore cif medio all’importazione dei tipi confrontati. Il margine di pregiudizio che ne è risultato era superiore al margine di dumping.
9.2. Misure provvisorie
(115)
Alla luce di quanto precede, a norma dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, si ritiene che nei confronti delle importazioni originarie della Thailandia debbano essere istituite misure antidumping provvisorie al livello del margine di dumping o, se inferiore, del margine di pregiudizio, conformemente al principio del dazio inferiore. Nella fattispecie, l’aliquota del dazio deve pertanto essere fissata al livello dei margini di pregiudizio accertati.
(116)
Di conseguenza, i margini di eliminazione del pregiudizio, i margini di dumping e le aliquote proposte del dazio antidumping provvisorio per la Thailandia, espressi in percentuale sul prezzo cif franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, sono stabiliti come segue:
Produttore esportatore
Aliquota del dazio antidumping provvisorio
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailandia
17,2 %
Tutte le altre società
17,2 %
10. DISPOSIZIONI FINALI
(117)
Per garantire la correttezza procedurale occorre fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate entro il termine specificato nell’avviso di apertura possano presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite. Va inoltre precisato che tutte le conclusioni relative all’istituzione dei dazi elaborate ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate in vista dell’adozione di eventuali dazi definitivi.
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di meccanismi per la legatura di fogli attualmente classificati al codice NC 8305 10 00 (codici TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 e 8305100036) originari della Thailandia. Ai fini del presente regolamento, i meccanismi per la legatura di fogli sono costituiti da due lamine o da fili di acciaio su cui sono fissati almeno quattro semianelli in filo metallico e che sono tenuti insieme da un rivestimento di acciaio. Il sistema di apertura è a trazione oppure con un dispositivo d’acciaio a scatto, fissato al meccanismo.
2. L’aliquota del dazio antidumping provvisorio, applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 è del 17,2 %.
3. L’immissione in libera pratica nell’Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all’importo del dazio provvisorio.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Fatte salve le disposizioni dell’articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e delle considerazioni in base a cui è stato adottato il presente regolamento, presentare osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
A norma dell’articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono presentare osservazioni sull’applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
L’articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 10 febbraio 2011.