ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. července 2011
o státní podpoře ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, kterou provedla Belgie (Státní podpora C 44/8 (dříve NN 45/04))
(oznámeno pod číslem K(2011) 5457)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2011/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s tímto článkem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Po obdržení stížností v lednu a únoru 2004 začala Evropská komise předběžně vyšetřovat podporu poskytovanou Belgií k pokrytí nákladů na testy prováděné za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií u skotu (dále jen „testy BSE“).
(2)
Komise dále ve věci těchto stížností zaslala dne 27. ledna 2004 belgickým orgánům dopis, ve kterém požaduje informace týkající se dotčeného opatření. Belgické orgány zároveň oznámily opatření podpory financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u zvířat v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dopisem ze dne 23. ledna 2004, zaevidovaným dne 28. ledna 2004); toto opatření bylo zapsáno pod číslem N 54/04.
(3)
Belgické orgány poskytly Komisi písemné informace v dopisech ze dne 6. února 2004 a 14. května 2004, které byly zaevidovány dne 11. února 2004 a 19. května 2004.
(4)
Dopisem ze dne 19. července 2004 oznámila Komise Belgii, že opatření bylo převedeno do evidence neoznámených podpor pod číslem NN 45/04, jelikož vyšlo najevo, že část prostředků již byla vyplacena.
(5)
Dne 1. září 2004 se konalo neformální jednání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(6)
Belgické orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 16. září 2004, zaevidovaným dne 20. září 2004, a dopisem ze dne 22. února 2007, zaevidovaným 22. února 2007.
(7)
Dopisem ze dne 26. listopadu 2008 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit proti tomuto opatření postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčenému opatření.
(8)
V dopise ze dne 19. prosince 2008, zaevidovaném dne 26. prosince 2008, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Tato lhůta byla prodloužena dopisem ze dne 13. ledna 2009. Belgie poskytla své připomínky v dopise ze dne 25. února 2009, zaevidovaném dne 6. března 2009.
(9)
Komise neobdržela připomínky zúčastněných stran.
(10)
Dopisem ze dne 17. července 2009 položila Komise Belgii další dotazy související s připomínkami předloženými Belgií. V dopise ze dne 4. září 2009, zaevidovaném dne 8. září 2009, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Komise odpověď Belgie obdržela v dopise ze dne 16. října 2009, zaevidovaném dne 20. října 2009.
(11)
Dne 2. října 2009 a 30. října 2009 se uskutečnila dvě setkání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(12)
V návaznosti na tato setkání Belgie dne 14. prosince 2009 zaslala doplňující informace, které byly zaevidovány dne 16. prosince 2009. Po provedení souběžného šetření hospodářské soutěže belgickými orgány s ohledem na možné kartelové dohody mezi laboratořemi podala Belgie dne 21. ledna 2010, 29. září 2010 a 17. ledna 2011 žádosti o prodloužení lhůty. Komise těmto žádostem vyhověla.
(13)
Dne 22. února 2011 Komise zaslala poslední žádost o informace, na níž belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 6. dubna 2011. Komise vyhověla žádosti o další prodloužení lhůty s cílem umožnit Belgii odpovědět na dotazy, až bude znám výsledek šetření belgických orgánů v oblasti hospodářské soutěže.
(14)
Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 19. května 2011, zaevidovaným dne 25. května 2011.
2. POPIS
2.1 Vývoj (4)
(15)
V lednu 2004 Komise obdržela stížnost týkající se návrhu královského nařízení, jehož cílem bylo zavést parafiskální poplatek určený k financování testů BSE.
(16)
Po obdržení stížnosti požádaly útvary Komise belgické orgány o vysvětlení. Belgické orgány ve své odpovědi na tuto žádost o informace uvedly, že od 1. ledna 2001 jsou testy BSE povinné pro skot starší 30 měsíců a pro skot starší 24 měsíců, který je odeslán na nucenou porážku (5). Oznámily rovněž návrh královského nařízení týkající se financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat (dále jen „královské nařízení TSE“). Tento návrh královského nařízení byl zaevidován pod číslem N 54/04. Belgické orgány uvedly, že tento nový návrh královského nařízení je změnou návrhu královského nařízení oznámeného Belgií v roce 2001 a schváleného Komisí rozhodnutím N 21/02 ze dne 13. února 2002 (6), jakož i dalšího návrhu, který byl neformálně projednán s Komisí v roce 2003. Žádný z těchto dvou návrhů však nebyl proveden a nařízení oznámené v roce 2004 představuje úpravu těchto návrhů.
(17)
Z informací předložených Belgií vyplývá, že ministerstvo financí proplácelo od 1. ledna 2001 (7) náklady na testy BSE (tj. náklady na odběr vzorků a analýzy). Počínaje 1. lednem 2002 byly náklady na provádění těchto testů předběžně financovány Belgickým intervenčním a restitučním úřadem (Bureau d’Intervention et de Restitution belge) (dále jen „BIRB“) do přijetí politického rozhodnutí o konečném systému financování.
(18)
V reakci na některé připomínky ze strany útvarů Komise ohledně oznámeného návrhu královského nařízení (N 54/04) belgické orgány předložily v květnu 2004 nový návrh královského nařízení, jenž byl pozměněn s ohledem na připomínky Komise a jenž stanovil počínaje 1. lednem 2003 systém náhrad ve výši 10,70 EUR za každý kus skotu určený k porážce, který musí být podroben rychlému testu BSE. Belgické orgány uvedly, že testy provedené a předběžně financované v průběhu roku 2002 byly v plné výši financovány prostřednictvím nepřímých státních podpor, tj. parafiskálních poplatků. Belgické orgány kromě toho uvedly, že od 1. ledna 2003 byla prostřednictvím parafiskálních poplatků financována maximální částka ve výši 40 EUR za jeden test. Belgické orgány poskytly podrobné tabulky s rozpisem nákladů na testy BSE vynaložených od roku 2003 a plán financování těchto testů prostřednictvím parafiskálních poplatků a náhrad. Belgické orgány uvedly, že datem stanoveným pro zahájení provádění režimu financování je 1. červenec 2004 v případě náhrad a 1. leden 2005 v případě parafiskálních poplatků.
(19)
Vzhledem k tomu, že návrh královského nařízení uváděl, že podpory již byly udělovány a poplatky vybírány od 1. ledna 2002, bylo opatření dne 19. července 2004 zaevidováno jako neoznámené pod číslem NN 45/04. Oznámení zaevidované pod číslem N 54/04 bylo Belgií staženo.
(20)
Z informací poskytnutých Belgií v roce 2004 vyplývá, že obecným záměrem bylo provést předběžné financování testů, přičemž příslušná částka měla být refundována později; účelem bylo poskytnout část příspěvků na uhrazení nákladů předběžně financovaných testů.
(21)
Belgické orgány se ve svém dopise ze dne 16. září 2004 zmiňují o novém návrhu královského nařízení, v němž je myšlenka náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu zachována pro budoucnost. Celá výše částky uvedené v tomto novém návrhu královského nařízení měla sloužit k financování testů BSE u skotu poraženého ode dne vstupu tohoto návrhu v platnost. Navrácení částek přesahujících 40 EUR, které byly povoleny pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a jateční odpad (8) ze dne 24. prosince 2002 (dále jen „pokyny TSE“) a které byly předběžně financovány od 1. ledna 2003, je předmětem jiného návrhu, který byl předložen Komisi a jehož cílem je navrácení těchto částek vynaložených v rámci předběžného financování. Toto královské nařízení bylo přijato dne 15. října 2004 (9) a vstoupilo v platnost dne 1. prosince 2004.
(22)
Podle informací poskytnutých belgickými orgány celková částka předběžně financovaných nákladů přesahujících maximální částku 40 EUR za období od 1. ledna 2003 (10) do 30. června 2004 činí 15 237 646 EUR. Podle belgických orgánů byla od 30. června 2004 maximální částka ve výši 40 EUR respektována (11).
(23)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány poskytly dva soubory informací v souladu s článkem 19 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (12).
(24)
Na tato dvě opatření byly použity dvě výjimky zaevidované pod číslem XA 53/04 a XA 54/04. Jak je uvedeno v bodě 19 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, opatření, na něž byla uplatněna výjimka uvedená pod číslem XA 53/04, zahrnuje předběžné financování testů BSE (13) prostřednictvím podpory o maximální výši 40 EUR na jeden test a bylo provedeno dne 1. ledna 2003. Právním základem tohoto opatření je zákon ze dne 27. prosince 2002 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2003. Opatření, na něž byla použita výjimka uvedená pod číslem XA 54/04, stanoví maximální výši podpory na 33,38 EUR na test a bylo provedeno dne 15. října 2004. Toto opatření podpory je přiznáno na dobu neurčitou. Jeho právním základem je zákon ze dne 27. prosince 2003 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2004.
(25)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány v odpovědi na dotazy položené útvary Komise uvedly, že laboratoře zvolené pro provádění testů musejí splňovat velmi konkrétní podmínky, aby mohly provádět dotčené analýzy.
(26)
Krátce po zaslání dopisů ze dne 14. května 2004 a 16. září 2004 belgické orgány oznámily dva návrhy královských nařízení týkajících se financování činností Federální agentury pro bezpečnost potravního řetězce (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, dále jen „AFSCA“). Cílem těchto opatření bylo zavést příspěvek a náhradu k financování činností AFSCA. Tato opatření byla předmětem rozhodnutí K(2005) 4203 ze dne 9. listopadu 2005 o státních podporách N 9/05 a N 10/05 (dále jen „rozhodnutí N 9/05 a N 10/05“), uvedeného v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Tato opatření byla přijata královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005, které stanoví příspěvky uvedené v článku 4 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (14), jakož i královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005 o náhradách, které jsou zmíněny v článku 5 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (15). Tato dvě královská nařízení vstoupila v platnost dne 1. ledna 2006. Královské nařízení o příspěvcích zrušuje královské nařízení ze dne 15. října 2004 uvedené v 21. bodě odůvodnění.
(27)
Královské nařízení o náhradách konkrétně stanoví pro jatka povinnost platby náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu nebo lichokopytníka. Královské nařízení o příspěvcích stanoví financování části testů BSE, které bude hrazeno různými odvětvími. Celkové náklady na testy BSE činí 44,08 EUR, z nichž 12 EUR je vynaloženo na odběr vzorků (přičemž částku v maximální výši 10,70 EUR hradí jatka na základě královského nařízení o náhradách a 1,30 EUR činí příspěvek) a zbývajících 32,08 EUR je financováno z příspěvku a je agenturou AFSCA hrazeno přímo laboratořím. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise došla k závěru, že financování agentury AFSCA prostřednictvím náhrad ani financování obecných namátkových kontrol za pomoci paušálních příspěvků nepředstavuje státní podporu a že financování části nákladů na testy BSE z příspěvků a financování nákladů na jiné testy/kontroly spojené s výrobou/prodejem je slučitelnou státní podporou.
(28)
V prosinci 2006 Komise zaslala Belgii nové dotazy týkající se případu NN 45/04. Tyto dotazy se vztahovaly především k navracení částek vyplacených v rámci předběžného financování od 1. ledna 2003.
(29)
Belgické orgány ve své odpovědi ze dne 22. února 2007 uvedly, že si přejí provést úhradu všech výdajů spojených s analýzami BSE ve lhůtě 15 let. V praxi byl zaveden systém solidárního navracení prostředků prostřednictvím nového systému financování agentury AFSCA. Každý hospodářský subjekt platí od 1. ledna 2006 agentuře AFSCA příspěvek, přičemž část tohoto příspěvku slouží ke zpětnému získání nákladů, které byly v minulosti vynaloženy v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot v dotčeném období.
2.2 Obsah stížností podaných proti návrhu královského nařízení TSE
(30)
Podle stížností týkajících se návrhu královského nařízení TSE se příspěvek vztahuje na všechny druhy zvířat poražených na belgických jatkách a uplatňuje se rovněž u dovezených produktů. Jeden ze stěžovatelů potvrdil, že podstatná část zvířat poražených na belgických jatkách pochází z jiných členských států. Stěžovatelé zastávají názor, že příspěvky představují diskriminaci v souvislosti s dovezenými zvířaty, jelikož výnos z nich je použit na zpětné získání nákladů na testy ESB provedené u belgického skotu.
2.3 Pochyby vyjádřené Komisí v rámci zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(31)
Úvodem je třeba uvést, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týká podpory ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat v Belgii od 1. ledna 2001, jakož i mechanismů financování těchto podpor, s výjimkou podpor schválených rozhodnutím Komise z důvodu jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. To konkrétně znamená, že podpory schválené rozhodnutím N 9/05 a N 10/05 (které se vztahují k příspěvkům a náhradám, jež slouží k financování agentury AFSCA) nebudou posuzovány s ohledem na slučitelnost s pravidly v oblasti státních podpor platnými v době přiznání podpory. Toto rozhodnutí se tudíž týká pouze podpor, z nichž byly financovány testy BSE v období 2001-2006, jakož i systému jejich financování, vzhledem k tomu, že podpory na testy BSE v tomto období byly předběžně financovány a že navracení prostředků přidělených v rámci tohoto financování je rozloženo do několikaletého období.
(32)
Z důvodu srozumitelnosti je třeba připomenout rozdíl mezi pojmy „náhrada“ a „příspěvek“: na jedné straně existují poplatky či náhrady, které pokrývají náklady vynaložené na poskytnutou službu. V tomto konkrétním případě činí 10,70 EUR a jsou vybírány od 1. prosince 2004 na základě královského nařízení TSE a poté na základě královského nařízení o náhradách, z nichž je financována agentura AFSCA. Na druhé straně existují dávky či příspěvky, které jsou vybírány na základě královského nařízení ze dne 10. listopadu 2005 a jsou hrazeny agentuře AFSCA hospodářskými subjekty, jež se nacházejí na belgickém území a jsou rozděleny do 7 sektorů (viz bod odůvodnění 29 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05).
(33)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla, že podpory ve prospěch financování testů BSE jsou a byly v Belgii financovány prostřednictvím dotací a systému parafiskálních poplatků, který sestává jak z náhrad, tak z příspěvků. Část příjmů z těchto náhrad a příspěvků byla přidělena na refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování testů.
(34)
Komise vytkla několik problémů a uvedla, že nemá dostatek informací, které by jí umožnily provést konečné posouzení dotčených opatření: problémy se zaprvé týkaly existence výhod pro příjemce služeb. Nebylo totiž jisté, zda náhrady za testy BSE zahrnovaly část nákladů na testy, která nebyla pokryta slučitelnou státní podporou. Přesné náklady na tyto testy nebyly známé, stejně jako zdroj dodatečného financování v případě, že by náhrady nepostačovaly k pokrytí celkových nákladů na testy BSE. Nebylo zjištěno ani to, zda ceny, za něž agentura AFSCA poskytovala služby, odpovídaly cenám na trhu, a to zejména z toho důvodu, že belgické orgány jasně neuvedly, že volba laboratoří proběhla v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(35)
Za druhé nebyl jasný mechanismus dávek: zejména nebyli s určitostí stanoveni příjemci a přispěvatelé a nebyl jasný ani mechanismus navracení nákladů vynaložených na testy BSE v rámci předběžného financování. Další nejasnosti se týkaly podmínek, které musely splňovat parafiskální poplatky, aby mohly být považovány za odpovídající pravidlům státní podpory, zejména pokud jde o vyloučení dovezených produktů z parafiskálních poplatků, pokud jde o otázku, zda se na vyvážené produkty použilo opatření podpory financované z poplatků, a co se týče toho, zda poplatky měly vliv na cenu konečných produktů, vzhledem k tomu, že tato cena byla stanovena změnami nabídky a poptávky na volném trhu.
3. PŘIPOMÍNKY BELGIE
(36)
Komise obdržela připomínky Belgie v reakci na obavy vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 27. února 2009. Lze je shrnout takto:
3.1 Kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory
(37)
Belgie úvodem zpochybňuje kvalifikaci financování testů BSE, provedenou Komisí, jako státní podpory, z důvodu povinného provádění těchto testů. Belgie tvrdí, že povinnost provádět testy BSE je stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (16), s cílem zajistit ochranu veřejného zdraví. Na podporu svého tvrzení zmiňuje dva rozsudky (17), v nichž Soudní dvůr stanovil, že náklady na kontroly provedené za účelem ochrany veřejného zdraví nelze považovat za náhradu za službu a že orgán musí sám nést břemeno těchto nákladů. Belgie uznává, že dotčené rozsudky se týkají volného pohybu zboží, a nikoli státních podpor, avšak domnívá se, že úvahu v nich obsaženou lze použít i na oblast státních podpor.
(38)
Belgie kromě toho uvádí, že vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 999/2001 nevyžaduje, aby náklady na kontroly nesly podniky, může členský stát rozhodnout o zavedení „obvyklého“ systému financování testů BSE. Kritérium selektivity, které charakterizuje státní podpory, se tudíž podle Belgie musí hodnotit ve vztahu k tomuto obvyklému systému (18). O státní podpory by se jednalo pouze tehdy, pokud by se na některá odvětví či podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému zvoleného Belgií. Belgie uvádí, že se zdá, že podle názoru Komise má být pravidlem hrazení nákladů zemědělci, což však nevyplývá z platných právních dokumentů. Belgie má za to, že pokud rozdílné systémy financování testů BSE mohou vést k narušení hospodářské soutěže, měl by být tento problém vyřešen prostřednictvím harmonizace právních předpisů (19), v žádném případě se však nejedná o státní podpory. Belgie rovněž zmiňuje rozsudek ve věci GEMO (20), domnívá se však, že tento rozsudek nemění její přístup v rámci projednávaného případu. Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 opakuje, že nesouhlasí s kvalifikací státní podpory provedenou Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nicméně v duchu spolupráce vychází z logiky Komise, aby vysvětlila body zdůrazněné v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
3.2 Kvalifikace náhrady
(39)
Belgie zastává názor, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu by neměla být považována za státní podporu.
(40)
Podle Belgie se může jednat o státní podporu jen tehdy, pokud je jednomu nebo několika podnikům poskytnuta výhoda. V rámci náhrady se proto může jednat o výhodu pouze za předpokladu, že poskytnutá výhoda převyšuje zaplacenou částku. Pokud je část testů BSE financována orgány, konečná výhoda přiznaná zemědělci odpovídá nákladům na test po odečtení zaplacené náhrady.
(41)
Belgie domýšlí tuto úvahu do důsledku s argumentem, že v případě navrácení by to znamenalo, že bude od zemědělce vyžadována vyšší celková platba. Pokud totiž celkové náklady vynaložené na test mají být vráceny, znamená to, že se v konečném důsledku tyto náklady zvýší o částku náhrady, která již byla zaplacena.
(42)
Belgie zdůrazňuje, že podle judikatury Soudního dvora se o státní podpory jedná pouze v případě, že jsou příjmy z poplatků používány ve prospěch konkrétní skupiny a nejsou ve stejné míře poskytovány ve prospěch všech, kteří zaplatili poplatky (21). V projednávaném případě je povinnost poskytnout náhradu ve výši 10,70 EUR za jeden kus skotu stanovena pro hospodářské subjekty, které jsou zapojeny do produkce hovězího masa. Tato částka, která je použita pro účely testů, těmto hospodářským subjektům neskýtá žádnou hospodářskou výhodu, a nelze ji tudíž považovat za státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(43)
Podle názoru Belgie uplatnila Komise podobnou úvahu ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Belgie uvádí, že v tomto rozhodnutí nebyla náhrada ve výši 10,70 EUR kvalifikována jako státní podpora (viz 98. bod odůvodnění rozhodnutí). Podobné úvahy jsou obsaženy v rozhodnutí N 21/02, v němž část nákladů na testy BSE částečně financovaných z poplatků hrazených odvětvím nebyla považována za státní podporu.
(44)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že náhrada byla přičtena k tíži zemědělci a týkala se části hospodářských nákladů na testy BSE. V odpovědi na dotaz položený Komisí ohledně toho, zda částka náhrady odpovídá skutečným ekonomickým nákladům na služby poskytnuté laboratořemi, Belgie odpověděla, že se náhrada vztahovala pouze k části nákladů na testy BSE, jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Úvahy Komise obsažené v bodech odůvodnění 61 až 66 téhož rozhodnutí, v němž byl učiněn závěr, že náklady na poskytnuté služby a výše náhrad jsou rovnocenné, souvisely s jinými službami než s prováděním testů BSE. Belgie opakuje, že pokud jde o testy BSE, v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl učiněn závěr, že služba spočívající v provádění testů BSE sice představuje státní podporu, avšak částka náhrady (tj. 10,70 EUR) nikoli, a má být odečtena od nákladů vynaložených na tyto testy.
3.3 Neexistence nadměrných náhrad a soulad cen testů s tržními cenami
(45)
Belgie odkazuje na bod 132 Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (22) (dále jen „pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013“), kde se uvádí, že částka ve výši 40 EUR za test představuje „v současnosti zhruba nejvýhodnější cenu ve Společenství“. Ceny navržené agenturou AFSCA se od července 2005 pohybují pod částkou 40 EUR. Z toho podle belgických orgánů vyplývá, že ceny uplatňované v Belgii jsou v souladu s tržními cenami. Komise ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratoře byly vybrány v rámci otevřených, transparentních a nediskriminačních řízení a že nelze učinit závěr, že je poskytovatelům služeb (tj. laboratořím) poskytována státní podpora. Situace se od té doby nezměnila. Belgické orgány pro hospodářskou soutěž kromě toho v současnosti provádí šetření ohledně cenových kartelových dohod mezi laboratořemi v rámci testů BSE. Z toho podle belgických orgánů jasně vyplývá, že si v žádném případě nepřejí platit laboratořím nadstandardní cenu. Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že přezkum případné cenové kartelové dohody mezi laboratořemi bude pokračovat a že by toto šetření mělo být ukončeno během prvního čtvrtletí roku 2010.
3.4 Vývozní a dovozní přirážka
(46)
Belgické orgány uvádějí, že příspěvky a náhrady nikdy nebyly uplatňovány na dovoz a vývoz. Povinnost hradit příspěvek se vztahuje pouze na podniky se sídlem v Belgii a platba náhrady ve výši 10,70 EUR se týká pouze skotu poraženého v Belgii a staršího 30 měsíců.
(47)
Belgie zdůrazňuje, že Komise tato opatření již zkoumala v rámci rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 a došla k závěru, že příspěvky nepředstavují diskriminaci vůči dováženým či vyváženým produktům a nejsou v rozporu s ustanoveními Smlouvy.
3.5 Neexistence mechanismu, jehož prostřednictvím jatka přenášejí náhradu na výrobce nebo ostatní subjekty na trhu
(48)
Belgické orgány uvádějí, že jatka přenášejí náklady na náhrady na své zákazníky, stejně jako každý běžný podnik přenáší na své zákazníky náklady, které mu vznikly. Tento přesun tedy probíhá v rámci běžných tržních mechanismů. Mimoto zanášení nákladů na náhradu do samostatné položky ve fakturách vystavovaných producentům představuje běžnou praxi. V tomto ohledu Belgie uvádí body odůvodnění 93 a 95 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v nichž jsou kritéria stanovená v 25. bodě pokynů TSE považována za splněná.
3.6. Kvalifikace příjemců jako malé a střední podniky (dále jen „MSP“)
(49)
Belgie uvádí, že v Belgii jsou kvalifikováni jako MSP všichni zemědělci, kteří splňují následující podmínky: zaměstnávají méně než 250 osob, jejich roční obrat nepřesahuje 40 milionů EUR nebo roční rozvaha nepřesahuje 27 milionů EUR a podnik není vlastněn z 25 % či z větší části jiným podnikem či podniky, které nejsou MSP.
3.7 Připomínky ke slučitelnosti podpor poskytnutých během tří období uvedených v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (2001-2003; 2003-2007; období po roce 2007)
(50)
K období od 1. ledna 2001 do 1. ledna 2003 nemá Belgie zvláštní připomínky, vzhledem k tomu, že Komise v bodě odůvodnění 80 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení sama došla k závěru, že podpory poskytnuté v tomto období jsou pravděpodobně slučitelné. Uvádí však, že podpory nepřesahovaly 100 % vzniklých nákladů, a je ochotna poskytnout v případě potřeby více informací v této souvislosti.
(51)
Belgie nicméně tvrdí, že tyto informace mohou být poskytnuty pouze podpůrně, vzhledem k tomu, že její počáteční stanovisko je, že se v tomto případě nemůže jednat o státní podpory, jelikož rozhodnutí o způsobu financování testů BSE přísluší Belgii.
(52)
Co se týče období od 1. ledna 2003 do 1. ledna 2007, Belgie uvádí, že nebyla vyplacena žádná podpora přesahující 100 % nákladů na testy. Belgie odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla tato otázka již zkoumána.
(53)
Pokud jde o období počínající 1. lednem 2007, Belgie tvrdí, že nikdy neposkytla podporu přesahující 40 EUR, jelikož náklady na testy byly nižší než tato částka.
(54)
V příloze k těmto připomínkám Belgie předává podrobný chronologický seznam opatření přijatých v rámci financování testů BSE. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou z velké části převzaty v odůvodnění tohoto rozhodnutí, není chronologický seznam v této části uveden v celém rozsahu. Některé prvky budou nicméně rovněž uvedeny níže:
(55)
Chronologický seznam testů BSE je následující:
-
od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001: testy jsou v plné výši financovány ministerstvem financí,
-
od 1. ledna 2002 do 30. června 2004: předběžné financování testů BIRB. Celková částka vynaložená BIRB v rámci předběžného financování činí 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004: předběžné financování agenturou AFSCA,
-
od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005: náhrada ve výši 10,70 EUR za jeden testovaný kus skotu poskytnutá na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 a doplněná o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí,
-
od 1. ledna 2006: financování prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu a příspěvků placených 7 různými odvětvími (23). Tyto příspěvky slouží rovněž k nahrazení nákladů vynaložených na testy BSE, které byly předběžně financovány od 1. ledna 2002. Částka náhrady byla následně od 1. ledna 2008 indexována na 11,07 EUR.
(56)
Ceny testů BSE jsou následující:
(v EUR)
Období
Celkové náklady na testy (24)
Výše náhrady
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8 Odpovědi na doplňující dotazy Komise
(57)
Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 vyjasnila některé skutečnosti v reakci na dotazy položené Komisí dne 24. července 2009 v návaznosti na připomínky předložené Belgií. Belgie nejprve zopakovala své stanovisko, že členský stát není povinen požadovat hrazení nákladů vynaložených na testy BSE hospodářskými subjekty. Vzhledem k tomu, že se jedná o náklady na ochranu veřejného zdraví, náklady na kontroly vyžadované veřejnými orgány nelze považovat za protiplnění za službu a nelze je ukládat hospodářským subjektům. V zájmu dobré spolupráce se však Belgie rozhodla odpovědět na dotazy Komise vycházejíc z logiky vyjádřené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(58)
Pokud jde o část financovanou Společenstvím, Belgie potvrdila, že byla zahrnuta mezi údaji oznámenými dříve.
(59)
Belgie dále uvedla, že pokud jde o financování v období od 30. června 2004 do 31. prosince 2005, bylo provedeno agenturou AFSCA z finančních zdrojů, kterými disponovala a které převzala po předchozích subjektech, jež nahradila v jejich působení. V tomto období neexistovaly parafiskální poplatky.
(60)
Komise položila Belgii otázky týkající se skloubení částky 15 237 646 EUR s částkou ve výši 67 156 527,65 EUR, uvedenou v připomínkách Belgie (viz bod odůvodnění (55)). Belgie odpověděla, že částka ve výši 1 523 646 EUR je nedílnou součástí celkové částky 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány kromě toho uvedly, že plánují provedení výpočtů za účelem ověření přesnosti uvedené částky.
(61)
Pokud jde o náhrady, Belgie uvedla, že náklady na ně nese zemědělec a že nemohou představovat státní podporu. Belgie v tomto ohledu odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, ve kterém se uvádí, že státní podporu představuje pouze částka ve výši 33,38 EUR z celkové ceny 44,08 EUR. Částka ve výši 10,70 EUR podporu nepředstavuje, a byla proto odečtena z ceny testu při posuzování souladu s maximální částkou 40 EUR za test.
(62)
Pro všechny případy Belgie uvedla, že jediným rozdílem oproti systému schválenému Komisí v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byla indexace částky náhrady, která se zvýšila z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgie ve svém dopise ze dne 1. prosince 2009 upravila číselné údaje, které předtím uvedla v souvislosti s provedenými testy. Uvedla, že tyto údaje nahrazují údaje poskytnuté dříve v dopisech zaslaných před zahájením a po zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(64)
Tyto změny byly provedeny z toho důvodu, že počet vzorků, které byly vzaty v úvahu dříve, byl nesprávný. Předchozí výpočty totiž vycházely z teoretického počtu 3 vzorky za hodinu, zatímco ve skutečnosti bylo v terénu odebráno 12 vzorků za hodinu. V důsledku tohoto zvýšení počtu testů za hodinu došlo ke snížení nákladů na každý odběr vzorků, což se rovněž promítá do celkových nákladů na každý jednotlivý test, jelikož náklady na testy částečně sestávají z hodinových nákladů, které byly sníženy z důvodu většího počtu vzorků odebraných za hodinu. Mimoto byl snížen počet zvířat poražených v letech 2003 a 2004 ve srovnání s údaji uvedenými dříve. Číselné údaje uvedené v dopise Belgie ze dne 1. prosince 2009 jsou údaje týkající se skotu poraženého pro účely lidské spotřeby, které byly Komisi nahlášeny za období 2003-2004.
(v EUR)
2003
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
leden
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
únor
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
březen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
duben
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
květen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červenec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
srpen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
září
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
říjen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
listopad
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
prosinec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
1.-15. ledna
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. ledna
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
únor
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
březen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
duben
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
květen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červenec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
srpen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
září
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
říjen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
listopad
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
prosinec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Na základě tabulky v 64. bodě odůvodnění došla Belgie k závěru, že celkové náklady na testy BSE se od 1. července 2004 pohybují pod částkou 40 EUR.
(66)
Belgické orgány rovněž na základě těchto údajů opravily údaje v tabulce předložené před zahájením rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a převzaté v bodu odůvodnění 25 rozhodnutí o zahájení řízení. Poslední poskytnuté údaje představují skutečné náklady, nikoli odhady, jako tomu bylo v předchozím případě. Z těchto informací vyplývá, že celková výše předběžně financovaných nákladů činí nikoli 15 237 789,90 EUR, jak bylo odhadováno dříve, ale 661 981 074 EUR.
Období
Cena testu (EUR)
Počet testů
Celkem (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
373 550
14 942 015,90
Náklad na test 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Celkem
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
160 551
6 422 043,10
Poplatek
22,02
160 551
860 286,19
Celkem
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Celkový rozpočet předběžně financovaných částek přesahujících maximální částku 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgie rovněž uvádí, že pokud by šetření belgických orgánů pro hospodářskou soutěž prokázalo, že ke zvýšení cen za testy BSE provedené laboratořemi došlo z důvodu protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, zavazuje se zpětně získat přebytek zaplacené ceny, a to případně prostřednictvím zahájení soudních řízení před příslušnými soudy, bude-li to nutné.
(68)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 6. dubna 2011 znovu potvrdily, že náhrada ve výši 10,70 EUR se týká pouze platby testu BSE příjemcem, který jej využívá v daném okamžiku, a neslouží k refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování na testy BSE provedené dříve.
(69)
Belgické orgány v tomtéž dopise ze dne 6. dubna 2011 uvedly, že celková výše nákladů předběžně financovaných BIRB činí 67 156 527,65 EUR. AFSCA tuto částku částečně uhradila následujícím způsobem:
Uhrazeno agenturou AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nebyla uhrazena žádná částka (byla předložena žádost o prodloužení lhůty a této žádosti bylo vyhověno s tím, že budou zaplaceny úroky)
2008
194 901 EUR (úroky za odloženou úhradu)
Od roku 2008
Úhrady BIRB se již neprovádějí - programový zákon ze dne 22.12.2008
Zbývá uhradit
58 202 323 EUR
(70)
Belgie uvedla, že se vláda rozhodla odložit vrácení částek BIRB, poskytnutých v rámci předběžného financování, a že navrácené částky budou tudíž uvedeny v kladném saldu AFSCA. Toto saldo musí být považováno za úhradu testů BSE.
(71)
Pokud jde o platbu nákladů na testy BSE producentem, Belgie znovu potvrdila, že neexistuje žádný zvláštní systém, který by vyžadoval, aby jatka fakturovala částku náhrady za testy BSE producentovi, ale že taková fakturace představuje běžnou praxi. Belgie poskytla na ukázku několik faktur, z nichž jasně vyplývá, že fakturovaná částka náhrady figuruje na faktuře jako samostatná položka. Jedná se o uzávěrkový list poskytovaný jatkami producentovi, v němž je částka náhrady odečtena od celkové částky, kterou mají zaplatit jatka producentovi za koupi zvířete. Belgie uvádí, že toto představuje důkaz, že konečným dlužníkem platby za test BSE agentuře AFSCA je producent.
(72)
Belgické orgány ve svém posledním dopise ze dne 25. května 2011 uvedly, že částky podpory mohou být předmětem kumulativního uplatňování podpory de minimis, jak stanoví nařízení (ES) č. 1860/2004 Komise ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví a v odvětví rybolovu (25), a částky 40 EUR slučitelné podpory za test, v období, během něhož bylo nařízení v platnosti.
4. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(73)
V rámci tohoto řízení Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. POSOUZENÍ
5.1 Posouzení existence podpory
(74)
Belgie ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení úvodem uvedla, že má za to, že náklady na testy BSE jsou z důvodu své závazné povahy financovány členskými státy a že neexistují žádné předpisy Společenství, které vyžadují, aby náklady na kontroly nesly podniky. Nicméně z pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 a praxe Komise jasně vyplývá, že různé úrovně nákladů na testy mohou mít za následek narušení hospodářské soutěže a že podporu za účelem pokrytí nákladů na tyto testy poskytuje většina států, a je proto nutné regulovat její výši, aby se omezilo narušení hospodářské soutěže způsobené těmito podporami. Zejména pokyny TSE jasně uvádějí, že podpory poskytované státy s sebou nesou riziko narušení hospodářské soutěže. V bodě 24 pokynů TSE se například uvádí, že „od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu, poraženého k lidské spotřebě, na BSE, nesmí celková přímá a nepřímá podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test. Povinnost testování se může zakládat na právních předpisech Společenství nebo vnitrostátních právních předpisech.“ Tyto pokyny byly představeny členským státům, které byly vyzvány k přijetí vhodných opatření a zajištění souladu svých režimů s pokyny. Stejně tak pokud jde o pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013, kvalifikace státní podpory týkající se testů BSE je uvedena v bodech 132 f) a následujících bodech. Kromě toho je důležité zdůraznit, že belgické orgány nepodaly opravný prostředek proti rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla část prostředků určených k financování testů BSE kvalifikována jako podpora, což naznačuje, že belgické orgány přijaly tuto kvalifikaci státní podpory v případě podpor určených k financování testů BSE.
(75)
Z těchto prvků lze vyvodit, že zpochybnění Belgií ohledně kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory z důvodu závaznosti těchto testů není odůvodněné, vzhledem k existenci platných aktů uplatňovaných již celou řadu let.
(76)
V důsledku toho Komise přezkoumává dotčená opatření z hlediska článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
(77)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1) musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu; 2) musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby; 3) pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu; 4) musí ovlivňovat obchod uvnitř Unie a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(78)
V následujících bodech odůvodnění budou tato čtyři kritéria použita na opatření, která mohou představovat státní podporu.
(79)
Jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění, bylo k financování nákladů na testy BSE použito několik systémů financování. V rámci přezkumu kritéria existence státních prostředků toto rozhodnutí rozlišuje mezi různými způsoby financování testů BSE.
5.1.1 Existence státních zdrojů
5.1.1.1 Od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001
(80)
V období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001 byly náklady na testy BSE v plné výši financovány ministerstvem financí. Není pochyb o tom, že se v tomto případě jedná o financování ze státních prostředků.
5.1.1.2 Od 1. ledna 2002 do 30. června 2004
(81)
V následujícím období, tj. od 1. ledna 2002 do 30. června 2004, byly testy předběžně financovány BIRB, dokud nebude nalezeno strukturální řešení pro financování testů. BIRB je federální veřejnou institucí s právní subjektivitou, která vznikla na základě transformace bývalého Belgického úřadu pro hospodářství a zemědělství (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture - OBEA) a zemědělské divize bývalého Ústředního úřadu pro kvóty a licence (Office Central des Contingents et Licences - OCCL). Jedná se o parastátní subjekt kategorie B, který působí pod záštitou ministerstva zemědělství a malého a středního podnikání. BIRB je platební agenturou, která byly schválena v rámci společné zemědělské politiky a je financována z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (26). Kromě toho může být pověřena úkoly, které vyplývají ze zemědělské politiky federální vlády nebo regionálních vlád. Aby mohl úřad BIRB vyrovnat svůj správní rozpočet, disponuje státní dotací připsanou do rozpočtu své dozorčí pravomoci na federální úrovni (federální veřejná služba pro hospodářství) a některými vlastními příjmy (příjmy z některých náhrad a omezených investic). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem představuje financování prostřednictvím BIRB financování ze státních zdrojů.
5.1.1.3 Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004
(82)
Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004 byly testy předběžně financovány agenturou AFSCA. Právní předpisy, které v té době byly v platnosti (tj. především zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA (27), uváděly, že AFSCA je financována z různých příjmů, jako jsou zejména výnosy z poplatků, poplatky a náhrady, výnosy ze správních pokut, příležitostné příjmy, dary a odkazy … (28). AFSCA je veřejnou institucí s právní subjektivitou, která je zařazena do kategorie A stanovené zákonem ze dne 16. března 1954 o kontrole některých subjektů působících ve veřejnému zájmu (29). Z těchto úvah tedy vyplývá, že finanční prostředky poskytnuté AFSCA představují státní zdroje a že o jejich přidělení rozhoduje veřejný orgán, jelikož AFSCA je podřízena ministerstvu zdravotnictví.
5.1.1.4 Od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005
(83)
Pokud jde o období mezi 1. prosincem 2004 (datum vstupu v platnost královského nařízení ze dne 15. října 2004) a 31. prosincem 2005 (datum vstupu v platnost královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005), byly testy BSE financovány prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za kus testovaného skotu doplněné o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí.
(84)
Částečné financování agenturou AFSCA, kdy finance pocházejí z jejích vlastních prostředků, představuje financování ze státních zdrojů (viz 82. bod odůvodnění.)
(85)
Pokud jde o otázku, zda náhrady představují státní zdroje, je třeba uvést, že se o státní zdroje může jednat v případě, že se ukáže, že náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady na služby, které mají odměňovat. Pokud totiž náklad na poskytnutou službu a náhrada nejsou rovnocenné, přebytek představuje státní zdroj, jímž státní subjekt, kterému je náhrada poskytnuta, může disponovat. Proto je důležité ověřit, zda náhrady placené AFSCA za testy BSE představují platby za služby, které agentura podnikům skutečně poskytla, a zda vycházejí z tržních cen, či nikoli (viz bod odůvodnění 54 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení). Této otázce je věnován prostor níže, v rámci přezkumu pojmu výhoda.
5.1.1.5 Od 1. ledna 2006
(86)
Pokud jde o období, které následuje po vstupu královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005 v platnost, tj. období počínající 1. lednem 2006, je třeba přezkoumat, zda náhrady a příspěvky, které byly stanoveny těmito nařízeními, představují státní zdroje. Tato otázka již byla předmětem přezkumu v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. V tomto rozhodnutí bylo ve 44. bodě odůvodnění uvedeno, že obecně vzato příspěvky představují státní zdroje a náhrady mohou státní zdroje představovat v případě, že se ukáže, že tyto náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady za služby, které mají odměňovat. V případě testů BSE byly náklady financovány zčásti prostřednictvím náhrad a zčásti prostřednictvím příspěvků. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise dospěla k závěru, že financování části nákladů na testy BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje státní podporu a že financování za pomoci příspěvků je slučitelnou státní podporou. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření ve 34. bodě odůvodnění, podpory schválené rozhodnutím Komise nejsou předmětem tohoto rozhodnutí, a nebudou zde proto přezkoumány.
(87)
Nicméně ve světle informací poskytnutých Belgií po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyšlo najevo, že příjmy z příspěvků byly zčásti využity v letech 2005 a 2006 k úhradě částek přesahujících 40 EUR, které byly vynaloženy v rámci předběžného financování testů BSE v období od 1. ledna 2003 a 1. prosince 2004. To však v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 nebylo zmíněno. Část příspěvků tudíž sloužila k financování testů BSE provedených v období od 1. ledna 2003 do 1. prosince 2004, přičemž cílem bylo zpětně získat od zemědělců kolektivním způsobem předběžně financované náklady na povinné testy BSE, které přesahují maximální částku 40 EUR.
(88)
Přidělení části zdrojů z těchto příspěvků na úhradu předběžného financování testů nemění kvalifikaci státních zdrojů provedenou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05.
5.1.2 Selektivní výhoda pro podnik
(89)
Při přezkumu existence výhody je třeba rozlišovat mezi opatřeními financovanými ze státních zdrojů včetně příspěvků na jedné straně, a opatřeními financovanými z náhrad.
(90)
Pokud jde o opatření financovaná ze státních zdrojů, včetně příspěvků, Komise soustavně vyjadřovala názor (30), že financování nákladů na povinné kontroly, které se vztahují na výrobu či prodej výrobků, ze státních prostředků, je třeba považovat za selektivní výhodu pro podniky (31). Stát totiž snížil podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit. Z výše uvedených skutečností lze vyvodit, že zemědělci, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE na základě právních předpisů použitelných v dotčeném období, provádějí hospodářskou činnost a čerpaly státní podporu prostřednictvím financování testů BSE státem, a to od 1. ledna 2001.
(91)
Argumenty předkládané Belgií (viz 37. bod odůvodnění a další), podle nichž je financování testů BSE nutné za účelem zajištění ochrany veřejného zdraví a podle nichž přísluší rozhodnutí o běžném systému financování testů BSE členskému státu, nelze přijmout z důvodů uvedených v 74. bodě odůvodnění. Belgie v konkrétnějším kontextu posouzení selektivity argumentovala, že o selektivitu by se jednalo pouze za předpokladu, že by se na některá odvětví nebo podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému. Skutečnost, že mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly, pokud jde o financování testů BSE, a že tyto rozdíly mohou vést k narušení hospodářské soutěže, není podle Belgie problémem státní podpory, ale harmonizace právních předpisů.
(92)
Tento argument však nemůže být přijat. Jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, kritérium selektivity je naplněno, pokud je výhoda přiznána několika podnikům nebo určitému odvětví činnosti. V posuzovaném případě na vnitrostátní úrovni využívá financování testů BSE státem pouze jedno konkrétní odvětví, a to odvětví chovu zvířat testovaných na BSE. Na úrovni Společenství financování testů BSE ve prospěch belgických podniků státem nebo prostřednictvím státních zdrojů představuje pro tyto podniky výhodu oproti jejich zahraničním konkurentům, jejichž náklady na financování povinných testů BSE nejsou hrazeny státem nebo ze státních zdrojů. V úvodu pokynů TSE (body 8 a 9) bylo jasně uvedeno, že probíhající harmonizace, která ukládá odvětví povinnost hradit náklady, postupuje pomalu, a že se proto Komise rozhodla vyjasnit a pozměnit svou politiku v oblasti státních podpor, pokud jde o náklady vzniklé v souvislosti s testy BSE. Bod 24 pokynů TSE uvádí, že povinnost přezkumu může být založena na předpisech Společenství či vnitrostátních předpisech. Z tohoto bodu jasně vyplývá, že neexistuje harmonizace na úrovni Společenství, pokud jde o povinnost provádět testy, což znamená, že by to s sebou rovněž mohlo nést selektivní podporu zvýhodňující podniky určitého členského státu. Lze tedy shrnout, že opatření financovaná prostřednictvím státních zdrojů, včetně příspěvků, představují selektivní výhodu pro zemědělce, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE podle platných právních předpisů, jelikož snižují náklady, které tyto subjekty nesou. Tyto výhody nejsou poskytovány prostřednictvím přímých plateb, ale převzetím nákladů na testy BSE veřejnými orgány, které přímo hradí náklady na testy laboratořím, které tyto testy provádějí na žádost jatek a náklady fakturují agentuře AFSCA.
(93)
Pokud jde o podpory financované za pomoci náhrad, je třeba ověřit, zda je prostřednictvím těchto náhrad poskytována výhoda. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření (v bodech odůvodnění 61 a 62), o výhodu se bude jednat pouze v případě, že jsou tyto náhrady nižší než skutečné náklady na služby skutečně poskytnuté hospodářským subjektům agenturou AFSCA. Je rovněž třeba ověřit, zda poplatky představují platby za služby, které agentura AFSCA podnikům skutečně poskytla. Konkrétně se jedná o to, zda jatkám a producentům, kteří v období od 1. prosince 2004 a 31. prosince 2005 zaplatili náhradu ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu, byla poskytnuta výhoda, a zda tyto subjekty skutečně využily služeb agentury AFSCA.
(94)
Belgické orgány ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření uvedly, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu byla jediným zdrojem financování agenturou AFSCA za účelem uhrazení nákladů na testy BSE, s výjimkou rezervních fondů AFSCA a vratné zálohy ministerstva financí. Platbu náhrady provádí jatka. Belgické orgány uvedly, že jatka sice nemají zákonnou povinnost fakturovat částku náhrady svým klientům, nicméně v praxi náklady na náhradu fakturují producentům, přičemž tyto náklady na faktuře figurují pod samostatnou položkou. Tato tvrzení Belgie doložila prostřednictvím příkladů faktur, z nichž jasně vyplývá, že jatka fakturují částku náhrady producentům pod samostatnou položkou. Belgie zastává názor, že není třeba formálně regulovat způsob, kterým jatka přenášejí na producenty či další potencionální příjemce služeb náhradu, kterou platí, vzhledem k tomu, že tento náklad je producentům fakturován podobně jako další náklady související s porážkou, fakturované producentům.
(95)
Z výše uvedených skutečností lze tedy vyvodit, že pochyby vyjádřené při zahájení formálního postupu šetření v bodě odůvodnění 44, které naznačovaly, že poplatek účtovaný jatkám je mnohem vyšší než poplatek účtovaný jiným příjemcům služeb, byly rozptýleny informacemi předloženými Belgií, pokud jde o fakturaci částky této náhrady producentům.
(96)
Pokud jde o otázku, zda cena testů BSE odpovídá tržním cenám, Belgie Komisi za prvé sdělila, že od července 2005 se ceny navržené agenturou AFSCA pohybují pod částkou 40 EUR, zatímco pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013 uvádějí částku 40 EUR jako nejnižší dostupnou cenu ve Společenství v této době. To dokládá, že uplatňované ceny jsou v souladu s cenami stanovenými v daném období v jiných zemích Evropy. Zadruhé Belgie na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření odpověděla, že situace je totožná se situací přezkoumanou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byl učiněn závěr, že určení poskytovatelů služeb proběhlo v rámci otevřených a nediskriminačních řízení (viz 82. bod odůvodnění rozhodnutí N 9/05 a N 10/05). Zatřetí Komise bere na vědomí závazek Belgie týkající se přijetí všech dostupných právních opatření za účelem zpětného získání nadbytečných prostředků, které byly zaplaceny za testy, v případě, že by šetření orgánů pro hospodářskou soutěž odhalilo existenci protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, která měla za následek zvýšení cen testů. Na základě těchto úvah dospěla Komise k závěru, že náhrady nelze považovat za státní prostředky, jelikož náhrady zaplacené AFSCA za testy BSE představují platby za služby skutečně poskytnuté podnikům a vycházejí z tržních cen.
(97)
Lze učinit závěr v souladu s rozhodnutím N 9/05 a N 10/05, že jatkám ani producentům nebyla prostřednictvím náhrady poskytnuta žádná výhoda, jelikož náhrada pokrývá platbu za službu poskytnutou plátci náhrady a cena testu vychází z tržní ceny. Tento závěr rovněž umožňuje potvrdit neexistenci financování prostřednictvím státních zdrojů, neboť cena testu je v souladu s tržními cenami.
5.1.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu v Unii
(98)
Pokud jde o ostatní podmínky použití čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, dotčené opatření může mít dopad na postavení Belgie v tomto odvětví (32). Vzhledem k tomu, že belgické podniky jsou aktivní na mezinárodním trhu, který je vysoce konkurenční, opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž (33) a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
5.1.4 Závěry o povaze podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie
(99)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že financování testů BSE prostřednictvím příspěvků a dalších státních zdrojů, jak jsou uvedeny výše, představuje výhodu financovanou ze státních zdrojů. Toto opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky a určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Výhoda je poskytnuta zemědělcům, jatkám a dalším subjektům, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. V důsledku toho Komise došla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Naopak část testů BSE, která je financována z náhrad, nepředstavuje podporu vzhledem k tomu, že plátci náhrady využívají služeb poskytovaných za tržní cenu.
5.2 Protiprávnost podpory
(100)
Od 1. ledna 2001 belgické orgány Komisi neoznamovaly - ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie - podpory spočívající ve financování testů BSE. Na podpory spadající do působnosti nařízení (ES) č. 1/2004 se nevztahuje povinnost oznamování, za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v uvedeném nařízení. V důsledku toho jsou podpory protiprávní v případě, že uvedené podmínky splněny nejsou.
5.3 Financování podpor
(101)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(102)
Podle ustálené judikatury poplatky nespadají do působnosti ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování opatření podpory tak, že jsou nedílnou součástí tohoto opatření (34). Aby bylo možné považovat poplatek nebo část poplatku za nedílnou součást opatření podpory, musí nezbytně na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existovat vztah závazného určení mezi poplatkem a podporou v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory (35). Jestliže takový vztah existuje, ovlivňuje příjem z poplatku přímo rozsah podpory (36) a v důsledku toho i posouzení její slučitelnosti se společným trhem. (37)
(103)
Je tedy třeba přezkoumat, zda příspěvek vybíraný od 1. července 2004 splňuje kritéria uvedená ve 102. bodě odůvodnění, a učinit rozlišení podle právních nástrojů platných v různých obdobích. Na financovanou podporu byla uplatněna výjimka, ale tato výjimka se nevztahuje na systém financování podpory, tudíž je třeba ověřit zákonnost systému financování za celé dotčené období.
5.3.1 Od 1. července 2004 do 31. prosince 2005
(104)
V tomto období byly podpory předběžně financovány agenturou AFSCA a prostřednictvím náhrad na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 (náhrady nicméně nejsou předmětem tohoto oddílu, jelikož se nejedná o podpory - viz 97. bod odůvodnění). Je třeba ověřit, zda je systém financování nedílnou součástí opatření podpory. Z platných právních předpisů nevyplývá, že existuje vztah závazného určení mezi způsobem financování AFSCA a financováním testů BSE nebo že je příjem z poplatku nezbytně určen na financování podpory. Zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA totiž stanoví různé zdroje financování agentury (viz 82. bod odůvodnění). Kromě toho nelze učinit závěr, že příjem z poplatku přímo ovlivňuje rozsah podpory, vzhledem k tomu, že testy jsou financovány současně pomocí náhrad a agenturou AFSCA, pokud jde o přebytek. Výše podpory placené agenturou AFSCA se tudíž liší v závislosti na ceně testů, a nikoli v závislosti na příspěvcích hrazených agentuře. Závěrem lze proto uvést, že neexistuje vztah závazného určení mezi příjmy z příspěvků a refundací plateb předběžného financovaní.
5.3.2 Od 1. ledna 2006
(105)
Od tohoto data je otázka příspěvků regulována královským nařízením o příspěvcích pro financování AFSCA. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl přezkoumán systém financování prostřednictvím příspěvků a byl v něm učiněn závěr, že metoda financování části nákladů spojených s testy BSE nepředstavuje diskriminaci dovážených či vyvážených výrobků a není v rozporu s ustanoveními Smlouvy (38). Jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, toto rozhodnutí se netýká dříve schválených opatření. Nicméně vzhledem k tomu, že Belgie uvedla, že část příspěvků sloužila od 1. ledna 2006 k refundaci plateb předběžného financování předchozích testů BSE, má Komise právo přezkoumat systém financování, neboť z příspěvků je financována refundace plateb předběžného financování testů BSE.
(106)
Belgie uvedla, že systém financování zůstal nezměněn, s výjimkou indexace náhrady. Jediným prvkem, který byl pozměněn, je využití příjmů z příspěvků k refundaci předběžně financovaných nákladů na BSE v roce 2006.
(107)
Pokud jde o otázku, zda je toto financování nedílnou součástí opatření podpory, odpověď na ni je záporná. Určení příspěvků po roce 2006 na refundaci plateb předběžného financování testů neovlivnilo výši poskytnuté podpory. Belgické orgány kromě toho uvedly, že systém zpětného získání je systémem solidárního navracení prostředků, kdy každý hospodářský subjekt platí příspěvek agentuře AFSCA a část tohoto příspěvku je určena na navrácení nákladů vynaložených v minulosti v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot během dotčeného období, nejsou však jedinými přispěvateli. Komise v důsledku toho došla k závěru, že financování podpory není nedílnou součástí dotčeného opatření podpory.
5.4 Posouzení slučitelnosti opatření podpor
(108)
Jestliže podpora představuje státní podporu a vztahuje se na ni čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, je třeba přezkoumat, zda může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(109)
Ve světle dotčeného opatření by mohl být použitelný pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(110)
Podle bodu 23.3 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví (39) na období 2000-2006 (dále jen pokyny v odvětví zemědělství na období 2000-2006) a sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (40), musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (41) posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta. V roce 2002 přijala Komise pokyny TSE. Tyto pokyny byly použitelné v období od 1. ledna 2003 a 31. prosince 2006 (42). V bodě 44 pokynů TSE se stanoví, že mimo případy týkající se zejména testů BSE budou protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 přezkoumány v souladu s pravidly a pokyny používanými v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta. Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty v období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2005, vytvářejí pokyny TSE relevantní rámec pro zkoumání těchto podpor.
(111)
V souladu s bodem 194 písm. c) pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 Komise počínaje 1. lednem 2007 již nebude uplatňovat pokyny TSE, s výjimkou protiprávních podpor stanovených v bodě 43 a dalších bodech pokynů TSE.
(112)
V závislosti na použitelnosti různých právních předpisů lze rozlišit dvě období.
5.4.1 Období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2002: použitelnost bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, na něž je učiněn odkaz v bodě 45 pokynů TSE
(113)
Bod 45 pokynů TSE stanoví, že pokud jde o protiprávní státní podpory, které mají za cíl pokrýt náklady spojené s testy BSE a které byly poskytnuty před datem zavedení pokynů TSE (tj. 1. ledna 2003), Komise posoudí slučitelnost takových podpor v souladu s bodem 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 a v souladu se svou praxí uplatňovanou od roku 2001, která spočívá v přijetí takových podpor až v rozsahu 100 %.
(114)
Podle bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 lze opatření podpory považovat za slučitelná za následujících podmínek:
-
opatření musí být součástí vhodného programu zavedeného na úrovní Společenství či na vnitrostátní či regionální úrovni za účelem prevence, sledování či eradikace dotčené nemoci (bod 11.4.2),
-
cílem musí být prevence nebo odškodnění, případně kombinace obou těchto opatření (bod 11.4.3),
-
podpora musí být slučitelná se zvláštními ustanoveními veterinárních i rostlinolékařských předpisů na úrovni Společenství (bod 11.4.4),
-
rozsah podpory nesmí překročit 100 % způsobilých nákladů (bod 11.4.5).
Pokud jsou podpory poskytovány v rámci režimů podpor Společenství a/nebo v rámci vnitrostátních a/nebo regionálních režimů podpor, bude Komise vyžadovat, aby byl doložen důkaz, že neexistuje riziko nadměrných náhrad z důvodu eventuální akumulace opatření stanovených několika režimy. Pokud byla podpora Společenství schválena, musí být uvedeno datum a odkazy na dotčené rozhodnutí Komise.
(115)
Pokud jde o tři první podmínky, již v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl učiněn závěr, že byly splněny (viz 80. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). Belgické orgány ostatně tento přístup potvrdily ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. BSE je totiž přenosnou nemocí a představuje hrozbu pro lidské zdraví. Jedná se o chorobu zvířat, jejíž primární ohnisko musí být přímo oznámeno Komisi a dalším členským státům (43). Cílem opatření podpory je boj proti BSE prostřednictvím kontroly poražených a uhynulých zvířat. Náhrada nákladů vzniklých zemědělcům by měla zajistit, aby všechna opatření byla skutečně provedena. Všechna opatření jsou přijata v souladu s právem Společenství nebo jsou tímto právem doporučena (44).
(116)
Co se týče čtvrté podmínky, z informací poskytnutých Belgií vyplývá, že během tohoto období byly financovány testy BSE, na něž se náklady pohybují ve výši 111,81 EUR až 63,45 EUR (viz 56. bod odůvodnění). Tyto náklady zahrnují laboratorní analýzu, náklady na odběr vzorků veterinářem a náklady na testovací soupravu. Komise má za to, že tyto náklady jsou v souladu s náklady uvedenými v bodě 11.4.5 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, které jako skutečné náklady zmiňují mimo jiné hygienické kontroly, testy a další opatření ke včasné diagnóze.
(117)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 jsou slučitelné.
5.4.2 Období mezi 1. lednem 2003 a 31. prosincem 2005: použitelnost bodu 21 a dalších bodů pokynů TSE
(118)
Komise se v souladu s bodem 23 pokynů TSE rozhodla nadále schvalovat podpory pokrývající až 100 % nákladů spojených s testy BSE na základě zásad uvedených v bodě 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 (viz 114. bod odůvodnění).
(119)
Kromě toho musí být rovněž splněny následující podmínky podle pokynů TSE:
-
od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu poraženého k lidské spotřebě na BSE, nesmí podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test (viz bod 24 pokynů TSE),
-
státní podpora na náklady související s testy BSE se vyplácí hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování. Pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE).
(120)
Jak je uvedeno ve 115. a v 116. bodě odůvodnění, jsou splněny všechny podmínky uvedené v pokynech v odvětví zemědělství na období 2000-2006.
(121)
Pokud jde o podmínku týkající se maximální částky 40 EUR za test, Komise uvádí, že tato částka byla v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 překročena. Podle informací poskytnutých Belgií činí souhrn částek přesahujících maximální částku v tomto období 6 619 810,74 EUR. Od 1. července 2004 se celkové náklady na test pohybují pod částkou 40 EUR (viz 64. bod odůvodnění). Belgické orgány uvedly, že tyto částky zahrnují vnitrostátní platby i platby Společenství (viz 58. bod odůvodnění).
(122)
Pokud jde o podmínku, která stanoví, že podpora musí být vyplacena hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování, a že pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka státní podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE), Komise došla k závěru, že tato podmínka je splněna.
(123)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, belgické orgány uvedly, že náklady na testy BSE jsou hrazeny přímo laboratořím. Hospodářské subjekty neplatí žádné náklady laboratoří na testy BSE prováděné u skotu. Toto posouzení je v souladu se závěry, které byly učiněny ohledně podobného systému v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 v 95. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno výše, jediné náklady, které jsou přeneseny na producenty, jsou náklady na náhradu (viz 93. bod odůvodnění a následující), ale tato část financování testu BSE nepředstavuje podporu. V důsledku toho se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu.
5.4.3 Od 1. ledna 2006
(124)
Pokud jde o období po 1. lednu 2006, Komise se odvolává na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, vzhledem k tomu, že předmětem tohoto rozhodnutí není otázka podpor schválených v uvedeném rozhodnutí.
5.4.4 Závěr
(125)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté za účelem financování testů BSE, které přesahují 40 EUR za test v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 a jejichž celková výše činí 6 619 810,74 EUR, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
5.5 Refundace předběžně financovaného rozpočtu
(126)
Jak je uvedeno výše, testy byly v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 financovány ze státních zdrojů ve výši přesahující maximální částku 40 EUR za test.
(127)
Belgie se rozhodla přikročit k refundaci těchto nadbytečných prostředků prostřednictvím příspěvků vybraných v rámci financování AFSCA od 1. ledna 2006, přičemž tato refundace byla původně rozložena do období 15 let, avšak později bylo od tohoto plánu upuštěno. Důvodem tohoto globálního přístupu je podle belgických orgánů skutečnost, že je obtížné uskutečnit individuální zpětné získání prostředků v praxi, jelikož někteří podnikatelé zemřeli nebo ukončili svou činnost.
(128)
V pozdějším dopise ze dne 6. dubna 2011 belgické orgány uvedly, že agentura AFSCA přikročila k refundaci za pomoci prostředků AFSCA v letech 2005-2006.
(129)
Navržený systém zpětného získání prostředků však není v souladu s požadavky na refundaci v případě protiprávní a neslučitelné podpory. Podle judikatury má totiž refundace za cíl obnovení situace, která existovala na trhu před poskytnutím dotčené podpory. Obnovení dřívějšího je stavu dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní a podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (45). Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky v přiměřené výši stanovené Komisí, od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího účinného navrácení (46). Na základě nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (47), musí být výše úroků vypočtena jako složený úrok. To ale není tento případ. Kromě toho článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že členský stát musí přijmout veškerá opatření s cílem zajistit okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise. Navrácení, tak, jako bylo navrženo a částečně provedeno Belgií, není v souladu s požadavky uvedenými výše a nelze jej považovat za navrácení stanovené článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999.
6. ZÁVĚRY
(130)
Komise došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje podporu.
(131)
Komise dále došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje státní podporu ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. Tato podpora je slučitelná, pokud jde o období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005. Je neslučitelná pro období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004. Neslučitelnou podporu představuje částka přesahující 40 EUR za test a její výše je Belgií odhadnuta na 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komise konstatuje, že Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Od 1. ledna 2003 se na podporu vztahovalo nařízení o výjimce, avšak vzhledem k tomu, že podmínky tohoto nařízení nebyly dodrženy, podpory jsou protiprávní.
(133)
Protiprávní a neslučitelné podpory přesahující maximální částku 40 EUR za test musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Opatření financovaná prostřednictvím náhrad nepředstavují podporu.
2. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a v období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005.
3. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, pokud jde o částky nižší než 40 EUR za test. Částky vyšší než 40 EUR za test jsou neslučitelné s vnitřním trhem a musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis.
4. Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Belgie učiní nezbytné kroky, aby zpětně získala od příjemců protiprávní a neslučitelné podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich navrácení.
3. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Navrácení podpor proběhne neprodleně a v souladu s postupy vnitrostátního práva za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Vrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4 bude okamžité a účinné.
Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předá Belgie Komisi tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu uvedenou v čl. 1 odst. 3 a 4, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celkovou částku (jistinu a úrok), kterou mají příjemci navrátit;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata nebo která jsou plánována pro splnění tohoto rozhodnutí;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu navrátit.
2. Belgie informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude podpora uvedená v čl. 1 odst. 3 a 4 zcela navrácena.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Belgie na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané podpory, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 27. července 2011.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 27 luglio 2011
relativa all’aiuto di Stato a favore del finanziamento di indagini relative alle encefalopatie spongiformi trasmissibili (TSE) nei bovini cui il Belgio ha dato esecuzione [aiuto di Stato C 44/08 (ex NN 45/04)]
[notificata con il numero C(2011) 5457]
(I testi in lingua francese e olandese sono i soli facenti fede)
(2011/678/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare l’articolo 108, paragrafo 2, primo comma (1),
dopo aver invitato gli interessati a presentare osservazioni a norma del suddetto articolo (2),
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
(1)
In seguito ai reclami ricevuti nei mesi di gennaio e febbraio 2004, la Commissione europea ha proceduto a una disamina preliminare degli aiuti erogati dal Belgio per la copertura dei costi dei test relativi alle encefalopatie spongiformi trasmissibili nei bovini (di seguito «test BSE»).
(2)
Sempre in seguito a tali reclami, il 27 gennaio 2004 la Commissione ha inviato una lettera alle autorità belghe per chiedere informazioni sulla misura in questione. Nel contempo, con lettera del 23 gennaio 2004 protocollata il 28 gennaio 2004, le autorità belghe hanno notificato una misura di aiuto al finanziamento di indagini relative alle encefalopatie spongiformi trasmissibili (TSE) negli animali a norma dell’articolo 108, paragrafo 3, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (di seguito «TFUE»), registrata con il numero N 54/04.
(3)
La Commissione ha ricevuto informazioni scritte da dette autorità con lettere del 6 febbraio 2004 e del 14 maggio 2004, protocollate rispettivamente l’11 febbraio 2004 e il 19 maggio 2004.
(4)
Con lettera del 19 luglio 2004 la Commissione ha informato il Belgio che la misura era stata trasferita al registro degli aiuti non notificati con il numero NN 45/04, perché è risultato che gli aiuti erano stati in parte già versati.
(5)
Il 1o settembre 2004 si è tenuta una riunione informale tra le autorità belghe e i servizi della Commissione.
(6)
Ulteriori informazioni sono state trasmesse dalle autorità belghe competenti con lettere del 16 settembre 2004 e del 22 febbraio 2007, protocollate rispettivamente il 20 settembre 2004 e il 22 febbraio 2007.
(7)
Con lettera del 26 novembre 2008, la Commissione ha informato il Belgio di aver deciso di avviare il procedimento previsto all’articolo 108, paragrafo 2, del TFUE nei confronti di detta misura. La decisione è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (3). La Commissione ha invitato le parti interessate a presentare le loro osservazioni sulla misura in questione.
(8)
Con lettera del 19 dicembre 2008, protocollata il 26 dicembre 2008, il Belgio ha chiesto una proroga del termine di risposta che gli è stata concessa con lettera del 13 gennaio 2009. Le autorità belghe hanno formulato le loro osservazioni con lettera del 25 febbraio 2009, protocollata il 6 marzo 2009.
(9)
La Commissione non ha ricevuto osservazioni da altre parti interessate.
(10)
Con lettera del 17 luglio 2009 la Commissione ha rivolto alle autorità belghe ulteriori quesiti in relazione alle osservazioni da loro trasmesse. Con lettera del 4 settembre 2009, protocollata l’8 settembre 2009, il Belgio ha richiesto una proroga del termine di risposta. La risposta delle autorità belghe è pervenuta alla Commissione con lettera del 16 ottobre 2009, protocollata il 20 ottobre 2009.
(11)
Tra le autorità belghe e i servizi della Commissione si sono tenute due riunioni: una il 2 ottobre 2009 e l’altra il 30 ottobre 2009.
(12)
A seguito di queste riunioni le competenti autorità belghe hanno trasmesso ulteriori informazioni con lettera del 14 dicembre 2009, protocollata il 16 dicembre 2009. In seguito all’indagine concomitante delle autorità belghe della concorrenza su possibili accordi tra i laboratori, in data 21 gennaio 2010, 29 settembre 2010 e 17 gennaio 2011 il Belgio ha presentato richieste di proroga del termine che la Commissione ha concesso.
(13)
Un’ultima richiesta di informazioni è stata inviata dalla Commissione il 22 febbraio 2011, alla quale le autorità belghe hanno risposto con lettera del 6 aprile 2011. La Commissione ha concesso un’ulteriore proroga del termine per consentire al Belgio di rispondere alle domande, in attesa del risultato dell’indagine delle autorità belghe della concorrenza.
(14)
La risposta delle autorità belghe è pervenuta con lettera del 19 maggio 2011, protocollata il 25 maggio 2011.
2. DESCRIZIONE
2.1. Antefatti (4)
(15)
Nel gennaio 2004 la Commissione ha ricevuto un reclamo in merito a un progetto di regio decreto che avrebbe introdotto un tributo parafiscale per finanziare i test BSE.
(16)
Sulla base di questo reclamo i servizi della Commissione hanno invitato le autorità belghe a fornire spiegazioni. Nel rispondere alla richiesta di informazioni, le suddette autorità hanno precisato che i test BSE erano obbligatori dal 1o gennaio 2001 per i bovini di età superiore a 30 mesi e per quelli di età superiore a 24 mesi sottoposti a speciale macellazione di emergenza (5). Le autorità belghe hanno inoltre notificato un progetto di regio decreto riguardante il finanziamento di analisi relative alle TSE sugli animali (di seguito «regio decreto TSE»). Questo progetto di regio decreto è stato registrato con il numero N 54/04. Le autorità belghe hanno fatto sapere che il nuovo progetto era una modifica del progetto di regio decreto notificato dal Belgio nel 2001 e approvato dalla Commissione con decisione N 21/02 del 13 febbraio 2002 (6), oltre che di un altro progetto discusso informalmente con la Commissione nel 2003. Nessuno dei due progetti era però stato attuato e il decreto notificato nel 2004 ne rappresentava una revisione.
(17)
Dalle informazioni trasmesse dal Belgio si desume che, dal 1o gennaio 2001 (7), l’Erario pubblico si è fatto carico dei costi dei test BSE (ovvero dei costi di prelievo dei campioni e di analisi). Dal 1o gennaio 2002 i costi di questi test sono stati prefinanziati dal Bureau d’Intervention et de Restitution belge (di seguito il «BIRB»), in attesa di una decisione politica sul sistema di finanziamento da scegliere.
(18)
A seguito di alcune osservazioni avanzate dai servizi della Commissione sul progetto di regio decreto notificato (N 54/04), le autorità belghe hanno presentato nel maggio 2004 un nuovo progetto di regio decreto che tentava di dare una risposta alle osservazioni formulate dalla Commissione. Il nuovo progetto prevedeva un sistema di retribuzione di 10,70 EUR per ogni bovino presentato al macello dal 1o gennaio 2003 e che doveva essere sottoposto a un test diagnostico rapido di accertamento della BSE. Le autorità belghe hanno fatto sapere che i test condotti e prefinanziati nel 2002 erano stati finanziati interamente con aiuti di Stato indiretti, ossia con tributi parafiscali. Hanno inoltre indicato che dal 1o gennaio 2003 era stato finanziato con i tributi parafiscali un importo massimo di 40 EUR per test. Le autorità belghe hanno presentato alcune tabelle dettagliate indicanti il costo dei test BSE dal 2003, accompagnate da una previsione di finanziamento dei suddetti test mediante tributi parafiscali e retribuzioni. Le date previste e indicate dalle autorità belghe per l’attuazione del regime di finanziamento erano il 1o luglio 2004 per le retribuzioni e il 1o gennaio 2005 per i tributi parafiscali.
(19)
Dal momento che il progetto di regio decreto notificato aveva indicato che erano già stati concessi degli aiuti e prelevati tributi dal 1o gennaio 2002, il provvedimento è stato registrato come non notificato il 19 luglio 2004 con il numero NN 45/04 e la notifica protocollata con il numero N 54/04 è stata ritirata dal Belgio.
(20)
Dalle informazioni fornite dal Belgio nel 2004 si evince che l’intenzione generale era quella di effettuare un prefinanziamento dei test il cui importo sarebbe stato rimborsato in seguito, essendo l’idea di destinare parte dell’importo dei contributi al rimborso dei costi dei test prefinanziati.
(21)
Nella lettera del 16 settembre 2004 le autorità belghe hanno accennato a un nuovo progetto di regio decreto che manteneva per il futuro l’idea della retribuzione di 10,70 EUR per bovino sottoposto a test. L’intero importo indicato nel nuovo progetto di regio decreto sarebbe servito a finanziare i test BSE sui bovini macellati dopo l’entrata in vigore del progetto in questione. Il rimborso degli importi eccedenti i 40 EUR autorizzati dagli orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato per i test TSE, i capi morti e i rifiuti dei macelli (8) del 24 dicembre 2002 (di seguito «orientamenti TSE») e prefinanziati dopo il 1o gennaio 2003 sarebbe al centro di un altro progetto sottoposto alla Commissione e avente per oggetto il rimborso di detti prefinanziamenti. Questo regio decreto è stato adottato il 15 ottobre 2004 (9) ed è entrato in vigore il 1o dicembre 2004.
(22)
Stando alle informazioni trasmesse dalle autorità belghe, i costi prefinanziati oltre l’importo massimo di 40 EUR per il periodo compreso tra il 1o gennaio 2003 (10) e il 30 giugno 2004 ammontano in totale a 15 237 646 EUR. Sempre secondo le autorità belghe, dal 30 giugno 2004 l’importo massimo di 40 EUR è stato rispettato (11).
(23)
Nella stessa lettera del 16 settembre 2004 le autorità belghe hanno fornito due sintesi di informazione secondo quanto disposto dall’articolo 19 del regolamento (CE) n. 1/2004 della Commissione, del 23 dicembre 2003, relativo all’applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli (12).
(24)
Queste due misure sono state oggetto di altrettante esenzioni con i numeri XA 53/04 e XA 54/04. Come indicato ai considerando 19 e seguenti della decisione di avvio del procedimento d’indagine formale, la misura esentata con il numero XA 53/04 copre il prefinanziamento dei test BSE (13) con un’intensità massima di aiuto di 40 EUR per test ed è stata attuata il 1o gennaio 2003. La base giuridica della misura in questione è rappresentata dalla legge del 27 dicembre 2002 relativa al preventivo generale di spesa per il 2003. La misura esentata con il numero XA 54/04 prevede invece un’intensità massima di aiuto di 33,38 EUR per test ed è stata attuata il 15 ottobre 2004. Questa misura di aiuto ha durata indeterminata. La sua base giuridica è rappresentata dalla legge del 27 dicembre 2003 relativa al preventivo generale di spesa per il 2004.
(25)
Sempre nella lettera del 16 settembre 2004 e in risposta alle domande formulate dai servizi della Commissione, le autorità belghe hanno dichiarato che i laboratori scelti per condurre i test dovevano soddisfare condizioni molto precise per procedere alle analisi in questione.
(26)
Poco dopo le lettere del 14 maggio 2004 e del 16 settembre 2004 le autorità belghe hanno notificato due progetti di regio decreto relativi al finanziamento delle attività dell’Agenzia federale per la sicurezza della catena alimentare (di seguito «AFSCA»). Questi provvedimenti, che avevano lo scopo di introdurre un contributo e una retribuzione a copertura delle attività dell’AFSCA, sono stati oggetto della decisione C(2005) 4203, del 9 novembre 2005, relativa agli aiuti di Stato N 9/05 e N 10/05 (di seguito «decisione N 9/05 e N 10/05»), menzionata nella decisione di avvio del procedimento d’indagine formale. Queste misure sono state adottate dal regio decreto del 10 novembre 2005 che stabiliva i contributi di cui all’articolo 4 della legge del 9 dicembre 2004 relativa al finanziamento dell’AFSCA (14) e dal regio decreto del 10 novembre 2005 relativo alle retribuzioni di cui all’articolo 5 della legge del 9 dicembre 2004 sul finanziamento dell’AFSCA (15). Questi due regi decreti sono entrati in vigore il 1o gennaio 2006. Il regio decreto sui contributi prevede l’abrogazione del regio decreto del 15 ottobre 2004 citato al considerando 21.
(27)
In concreto, il regio decreto sulle retribuzioni prevede l’obbligo per il macello di pagare una retribuzione di 10,70 EUR per bovino o solipede controllato mentre il regio decreto sui contributi prevede il finanziamento di una parte dei test BSE ed è a carico di vari settori. Il costo totale del test BSE è di 44,08 EUR - di cui 12 EUR per il prelievo di campioni (10,70 EUR finanziati dal macello ai sensi del regio decreto sulle retribuzioni e 1,30 EUR con il contributo) e 32,08 EUR finanziati con il contributo - e viene pagato direttamente ai laboratori dall’AFSCA. Nella decisione N 9/05 e N 10/05 la Commissione è giunta alla conclusione che il finanziamento dell’AFSCA mediante le retribuzioni non costituiva un aiuto di Stato, così come il finanziamento dei controlli casuali globali per mezzo dei contributi forfettari, e che il finanziamento di una parte dei costi dei test BSE con i contributi è un aiuto di Stato compatibile, così come compatibile è il finanziamento dei costi di altri test/controlli legati alla produzione/commercializzazione.
(28)
Nel dicembre 2006 la Commissione ha rivolto al Belgio altri quesiti sul caso NN 45/04, in particolare in merito al rimborso degli importi versati a titolo di prefinanziamento a partire dal 1o gennaio 2003.
(29)
Nella risposta del 22 febbraio 2007 le autorità belghe hanno dichiarato di voler effettuare un rimborso complessivo di tutte le spese connesse alle analisi BSE nell’arco di 15 anni. In pratica è stato istituito un sistema di recupero solidaristico attraverso il nuovo meccanismo di finanziamento dell’AFSCA: dal 1o gennaio 2006 ogni operatore versa all’AFSCA una quota e parte di questo contributo è destinato a recuperare i costi del passato legati al prefinanziamento dei test BSE. Contribuiscono a questo sistema anche tutti gli operatori attivi che hanno detenuto bovini durante il periodo considerato.
2.2. Contenuto dei reclami presentati contro il progetto di regio decreto TSE
(30)
Secondo i reclami riguardanti il progetto di regio decreto TSE, il contributo si applica a tutti i tipi di animali macellati nei mattatoi belgi e sarebbe imposto anche ai prodotti d’importazione. Un denunciante ha affermato che una percentuale rilevante di animali macellati nei mattatoi belgi proverrebbe da altri Stati membri. Secondo i denuncianti, il contributo opererebbe una discriminazione nei confronti degli animali importati visto che le sue entrate sono utilizzate per recuperare i costi dei test BSE effettuati sui bovini belgi.
2.3. Dubbi espressi dalla Commissione nell’ambito dell’avvio del procedimento d’indagine formale
(31)
A titolo preliminare è opportuno precisare che l’avvio del procedimento d’indagine formale riguarda sia l’aiuto al finanziamento di indagini relative alle TSE sugli animali in Belgio dal 1o gennaio 2001, sia i meccanismi di finanziamento di tali aiuti, ad eccezione degli aiuti approvati con decisione della Commissione per la loro compatibilità con il mercato interno. In concreto significa che gli aiuti approvati dalla decisione N 9/05 e N 10/05 (relativi ai contributi e alle retribuzioni di finanziamento dell’AFSCA) non saranno valutati per la compatibilità rispetto alle norme in materia di aiuti di Stato applicabili al momento della concessione dell’aiuto. La presente decisione riguarda pertanto solo gli aiuti per il finanziamento dei test BSE nel periodo 2001-2006 e il relativo sistema di finanziamento, dato che gli aiuti per i test BSE di questo periodo sono stati prefinanziati e che il prefinanziamento è oggetto di un rimborso scaglionato su più anni.
(32)
Per fare maggiore chiarezza è opportuno ricordare la differenza terminologica tra retribuzione e contributo. Da un lato, ci sono i diritti o retribuzioni che coprono i costi di un servizio reso. Nella fattispecie, queste retribuzioni ammontano a 10,70 EUR e dal 1o dicembre 2004 sono prelevate in virtù del regio decreto TSE e del successivo regio decreto sulle retribuzioni a finanziamento dell’AFSCA. Dall’altro, ci sono i prelievi o contributi prelevati in base al regio decreto del 10 novembre 2005 e percepiti dall’AFSCA. Sono dovuti dalle aziende situate sul territorio belga e divisi in 7 settori (cfr. considerando 29 della decisione N 9/05 e N 10/05).
(33)
Nella decisione di avvio del procedimento d’indagine formale la Commissione ha riscontrato che alcune misure di aiuto a favore del finanziamento dei test BSE sono state e sono tuttora finanziate in Belgio da sovvenzioni e da un sistema di oneri parafiscali costituito sia da retribuzioni che da contributi. Una parte dei proventi di queste retribuzioni e contributi sarebbe stato destinato al rimborso del prefinanziamento dei test.
(34)
La Commissione aveva evidenziato diversi problemi e lamentato la mancanza di informazioni per procedere a una valutazione finale delle misure in questione: in primo luogo vi sarebbero dubbi in merito all’esistenza di un vantaggio per i beneficiari dei servizi. Non è chiaro infatti se le retribuzioni per i test BSE finanziavano la parte di costo dei test non coperta dall’aiuto di Stato compatibile. Non si conosceva né il costo esatto di questi test, né la fonte di finanziamento aggiuntiva, qualora le retribuzioni si fossero rivelate insufficienti a coprire i costi totali dei test BSE. Non era chiarito nemmeno se le condizioni tariffarie alle quali l’AFSCA forniva i servizi fossero quelle di mercato, soprattutto perché le autorità belghe non avevano indicato chiaramente che la scelta dei laboratori era stata effettuata in base a una procedura obiettiva e trasparente.
(35)
In secondo luogo il meccanismo dei prelievi non era evidente: in particolare non erano stati esplicitamente indicati i beneficiari e i contributori e nemmeno il meccanismo di rimborso del prefinanziamento dei costi dei test BSE. Si ponevano inoltre quesiti in merito alle condizioni che i tributi parafiscali avrebbero dovuto soddisfare per essere considerati conformi alle norme in materia di aiuti di Stato, soprattutto relativamente all’esclusione dei prodotti importati dai tributi parafiscali; sapere poi se i prodotti esportati godevano della misura di aiuto finanziata dai tributi e se gli oneri influenzavano il prezzo dei prodotti finali, essendo quest’ultimo determinato dai cambiamenti dell’offerta e della domanda sul libero mercato.
3. OSSERVAZIONI PRESENTATE DAL BELGIO
(36)
Le osservazioni del Belgio in risposta ai dubbi sollevati dalla Commissione nella decisione di avviare il procedimento d’indagine formale sono pervenute alla Commissione il 27 febbraio 2009 e possono essere sintetizzate come segue:
3.1. Qualificazione del finanziamento dei test BSE come aiuto di Stato
(37)
Il Belgio contesta subito la qualificazione del finanziamento dei test BSE come aiuto di Stato operata dalla Commissione per l’obbligatorietà di questi test. Il Belgio sostiene infatti che l’obbligo di effettuare i test BSE è imposto dal regolamento (CE) n. 999/2001 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 22 maggio 2001, recante disposizioni per la prevenzione, il controllo e l’eradicazione di alcune encefalopatie spongiformi trasmissibili (16) allo scopo di tutelare la salute pubblica. A sostegno della propria tesi, le autorità belghe citano due sentenze (17) in cui la Corte di giustizia ha ritenuto che i costi dei controlli effettuati per tutelare la salute pubblica non potessero essere considerati come compensazione di un servizio e che fosse compito dell’autorità coprire tali costi. Pur riconoscendo che le sentenze in questione riguardano la libera circolazione delle merci e non gli aiuti di Stato, il Belgio ritiene che il ragionamento si possa applicare anche alla disciplina degli aiuti di Stato.
(38)
Il Belgio indica inoltre che, poiché il regolamento (CE) n. 999/2001 non impone che i costi dei controlli siano sostenuti dalle imprese, uno Stato membro può scegliere il sistema «normale» di finanziamento dei test BSE. Le autorità belghe sono quindi del parere che il criterio della selettività tipico degli aiuti di Stato debba essere valutato rispetto a questo sistema normale (18). Si tratterebbe di un aiuto di Stato solo se alcuni settori o imprese beneficiassero di un trattamento di favore rispetto al sistema normale scelto dal Belgio. Le autorità belghe osservano che la Commissione sembra ritenere che la norma voglia che i costi siano sostenuti dagli agricoltori ma ciò non si desume dai testi applicabili. Se sistemi diversi di finanziamento dei test BSE possono condurre a una distorsione della concorrenza, secondo il Belgio si può ovviare attraverso un’armonizzazione delle legislazioni (19) ma non può trattarsi in alcun modo di un aiuto di Stato. Il Belgio cita inoltre la sentenza GEMO (20), pur ritenendo che non modifichi affatto il suo approccio nella fattispecie. Nella lettera del 16 ottobre 2009 il Belgio ribadisce di non essere d’accordo con la qualificazione di aiuto di Stato operata dalla Commissione nella decisione di avvio del procedimento d’indagine formale. Ciò nonostante, con spirito di collaborazione, il Belgio si è messo nell’ottica della Commissione per chiare i punti sollevati nella decisione di avvio del procedimento d’indagine formale.
3.2. Qualificazione della retribuzione
(39)
Il Belgio ritiene che la retribuzione di 10,70 EUR per bovino testato non debba essere considerata un aiuto di Stato.
(40)
Secondo il Belgio si può parlare di aiuto di Stato solo nella misura in cui viene concesso un vantaggio a favore di una o più imprese. Nell’ambito di una retribuzione sussiste un vantaggio solo quando il vantaggio ricevuto è superiore all’importo versato. Se una parte dei test BSE è finanziata dalle autorità, il vantaggio finale di cui gode l’agricoltore corrisponde al costo del test, dedotta la retribuzione pagata.
(41)
Il Belgio si spinge oltre nel ragionamento argomentando che, in caso di recupero, significherebbe chiedere all’agricoltore un pagamento complessivo maggiore. Se infatti il costo totale del test deve essere rimborsato, significa che il costo è maggiorato dell’importo della retribuzione che è già stato pagato.
(42)
Il Belgio sottolinea che nella giurisprudenza della Corte si parla di aiuti di Stato solo quando il gettito fiscale è utilizzato a favore di un gruppo specifico e quando non beneficia allo stesso modo tutti coloro che hanno pagato una tassa (21). Nella fattispecie, la retribuzione di 10,70 EUR per bovino sottoposto a test è imposta agli operatori economici che producono carne bovina. I 10,70 EUR utilizzati per il test non rappresentano alcun vantaggio economico per loro e non possono pertanto essere considerati un aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107 del TFUE.
(43)
Secondo il Belgio la Commissione ha seguito un ragionamento simile nella decisione N 9/05 e N 10/05. Il Belgio fa notare che in questa decisione la retribuzione di 10,70 EUR non è stata qualificata come aiuto di Stato (cfr. considerando 98 della decisione). Un ragionamento simile è stato seguito nella decisione N 21/02, dove parte dei costi dei test BSE finanziati parzialmente con le tasse del settore non è stata considerata un aiuto di Stato.
(44)
Nella lettera del 16 ottobre 2009 le autorità belghe hanno indicato che la retribuzione era a carico dell’agricoltore e che riguardava una parte dei costi economici dei test BSE. In risposta alla domanda formulata dalla Commissione per sapere se l’importo della retribuzione corrispondesse al costo economico reale delle prestazioni fornite dai laboratori, il Belgio ha risposto che la retribuzione si riferiva solo a una parte dei costi dei test BSE, come indicato nella decisione N 9/05 e N 10/05. Il ragionamento seguito dalla Commissione nella stessa decisione - nei considerando da 61 a 66, in cui è contenuta la conclusione in merito all’equivalenza tra i costi delle prestazioni erogate e l’importo delle retribuzioni - riguardava prestazioni diverse dai test BSE. Per quanto riguarda i test BSE, il Belgio ribadisce che, in base alla conclusione della decisione N 9/05 e N 10/05, la prestazione sotto forma di test BSE era un aiuto di Stato ma che l’importo della retribuzione (pari a 10,70 EUR) non costituiva un aiuto e che doveva essere sottratto dal costo dei test.
3.3. Assenza di sovracompensazione e conformità dei prezzi dei test alle condizioni di mercato
(45)
Il Belgio fa riferimento al considerando 132 degli orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo e forestale 2007-2013 (22) (di seguito «orientamenti agricoli 2007-2013»), dove è indicato che l’importo di 40 EUR per test «attualmente rappresenta grosso modo il prezzo migliore per i test disponibili nella Comunità». Da luglio 2005 i prezzi proposti dall’AFSCA sono inferiori a 40 EUR e questo indica, secondo le autorità belghe, che i prezzi praticati sul loro territorio sono conformi a quelli di mercato. Nella decisione N 9/05 e N 10/05 la Commissione ha riconosciuto che i laboratori venivano selezionati in base a procedure obiettive, trasparenti e non discriminatorie e che non si può ritenere che i prestatori di servizi (ossia i laboratori) beneficiassero di un aiuto di Stato. Da allora la situazione non è cambiata. Per giunta, le autorità belghe della concorrenza stanno conducendo un’indagine sugli accordi tariffari tra i laboratori nell’ambito dei test BSE e questo indica chiaramente, a detta delle stesse autorità, che non intendono assolutamente pagare ai laboratori un prezzo più alto. Nella lettera del 16 ottobre 2009 le autorità belghe hanno sottolineato che l’indagine su un possibile accordo tariffario tra i laboratori sarebbe proseguita e che in linea di massima si sarebbe conclusa nel primo trimestre 2010.
3.4. Prelievi sulle esportazioni e sulle importazioni
(46)
Le autorità belghe dichiarano che i contributi e le retribuzioni non sono mai stati applicati alle importazioni e alle esportazioni. Solo le imprese con sede in Belgio sono assoggettate al contributo e solo i bovini macellati sul territorio belga e di età superiore a 30 mesi sono soggetti al pagamento della retribuzione di 10,70 EUR.
(47)
Il Belgio sottolinea che la Commissione ha già esaminato queste misure nell’ambito della decisione N 9/05 e N 10/05, concludendo che i contributi non erano discriminatori nei confronti dei prodotti importati o esportati e che non erano contrari alle disposizioni del trattato.
3.5. Assenza del meccanismo in base al quale i macelli ripercuotono la retribuzione sui produttori o su altri operatori del mercato
(48)
Le autorità belghe fanno notare che i macelli ripercuotono il costo delle retribuzioni sui propri clienti come fa una qualsiasi impresa per le spese sostenute. I tradizionali meccanismi del mercato si gravano pertanto di questa ripercussione. Il fatto di riportare il costo della retribuzione come voce a sé stante nelle fatture emesse ai produttori rappresenta peraltro una pratica normale. A tale proposito il Belgio cita i considerando 93 e 95 della decisione N 9/05 e N 10/05, dove i criteri di cui al considerando 25 degli orientamenti TSE sono ritenuti soddisfatti.
3.6. Qualificazione dei beneficiari come piccole e medie imprese (di seguito «PMI»)
(49)
Le autorità belghe indicano che tutti gli agricoltori in Belgio sono PMI in base ai seguenti criteri: hanno meno di 250 dipendenti, il fatturato annuo non è superiore a 40 milioni di EUR o il totale del bilancio annuo non supera i 27 milioni di EUR e l’impresa non è detenuta per il 25 % o più da una sola impresa oppure, congiuntamente, da più imprese non conformi alle definizioni di PMI.
3.7. Osservazioni sulla compatibilità degli aiuti nei tre periodi individuati nella decisione di avvio del procedimento d’indagine formale (dal 2001 al 2003, dal 2003 al 2007 e dal 2007 in poi)
(50)
Il periodo compreso tra il 1o gennaio 2001 e il 1o gennaio 2003 non suscita particolari osservazioni del Belgio, dato che la stessa Commissione riconosce una probabile compatibilità con il considerando 80 della decisione di avvio del procedimento d’indagine formale. Indica tuttavia che gli aiuti non sono stati superiori al 100 % dei costi sostenuti ed è disposto a fornire all’occorrenza maggiori informazioni al riguardo.
(51)
Il Belgio insiste tuttavia che dette informazioni sono state fornite in via sussidiaria, ritenendo fin dall’inizio che non si possa parlare di aiuto di Stato, perché spetta al Belgio scegliere come finanziare i test BSE.
(52)
Nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2003 e il 1o gennaio 2007 il Belgio precisa che non sono stati pagati aiuti superiori al 100 % del costo del test, facendo in tal senso riferimento alla decisione N 9/05 e N 10/05 che aveva già esaminato la questione.
(53)
Per quanto riguarda il periodo con decorrenza dal 1o gennaio 2007, il Belgio non ha mai concesso aiuti superiori a 40 EUR, dal momento che il costo dei test era inferiore a 40 EUR.
(54)
In allegato alle proprie osservazioni il Belgio trasmette una cronologia dettagliata dei provvedimenti adottati nell’ambito del finanziamento dei test BSE. Dato che tali informazioni sono in gran parte riprese nella descrizione di questa decisione, la cronologia non è riportata per esteso in questa sezione. Alcuni elementi saranno tuttavia riportati di seguito.
(55)
La cronologia del finanziamento dei test BSE si presenta in questo modo:
-
dal 1o gennaio 2001 al 31 dicembre 2001: finanziamento integrale dei test con fondi dell’Erario,
-
dal 1o gennaio 2002 al 30 giugno 2004: prefinanziamento dei test da parte del BIRB. Il prefinanziamento del BIRB ammonta in totale a 67 156 527,65 EUR,
-
dal 1o luglio 2004 al 30 novembre 2004: prefinanziamento dell’AFSCA,
-
dal 1o dicembre 2004 al 31 dicembre 2005: retribuzione di 10,70 EUR per bovino controllato in virtù del regio decreto del 15 ottobre 2004, oltre a un finanziamento dell’AFSCA attinto dalle proprie riserve e dall’anticipo recuperabile messo a disposizione dall’Erario,
-
a partire dal 1o gennaio 2006: finanziamento con una retribuzione di 10,70 EUR per bovino controllato e con contributi imposti a 7 diversi settori (23). Questi contributi servono inoltre a rimborsare le spese dei test BSE che sono stati prefinanziati dal 1o gennaio 2002. La retribuzione è stata successivamente indicizzata a 11,07 EUR dal 1o gennaio 2008.
(56)
Prezzi dei test BSE:
(in EUR)
Periodo
Costo totale dei test (24)
Importo della retribuzione
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Risposte alle domande aggiuntive formulate dalla Commissione
(57)
Nella lettera del 16 ottobre 2009 il Belgio ha fatto diverse precisazioni in risposta alle domande formulate dalla Commissione il 24 luglio 2009 in seguito alle osservazioni presentate dal Belgio. Il Belgio ha innanzitutto reiterato la propria posizione secondo cui uno Stato membro non è obbligato a far sostenere il costo dei test BSE agli attori economici. Nel caso dei costi per la salvaguardia della salute pubblica, i costi dei controlli imposti dalle autorità pubbliche non possono essere considerati come contropartita di un servizio e imposti agli operatori economici. Mosso da uno spirito di collaborazione, il Belgio ha tuttavia scelto di rispondere alle domande della Commissione mettendosi nell’ottica espressa nella decisione di avvio del procedimento d’indagine formale.
(58)
Relativamente alla parte del finanziamento comunitario, il Belgio ha confermato che era stato effettivamente incluso nei valori comunicati in precedenza.
(59)
In merito al finanziamento nel periodo compreso tra il 30 giugno 2004 e il 31 dicembre 2005, le autorità belghe hanno precisato che era stato effettuato dall’AFSCA con fonti di finanziamento propri che aveva ripreso da vecchie entità da cui aveva tratto origine. Durante questo periodo non erano stati riscossi tributi parafiscali.
(60)
La Commissione aveva poi formulato alcuni quesiti in merito al rapporto tra l’importo di 15 237 646 EUR e i 67 156 527,65 EUR indicati nelle osservazioni del Belgio (cfr. considerando 55) e il Belgio aveva risposto che i 15 237 646 EUR erano parte integrante dei 67 156 527,65 EUR. Le autorità belghe hanno inoltre sottolineato di voler effettuare dei calcoli per verificare l’esattezza dell’importo menzionato.
(61)
In merito alle retribuzioni, il Belgio ha fatto sapere che erano a carico dell’agricoltore e che non potevano costituire un aiuto di Stato, riferendosi in tal senso alla decisione N 9/05 e N 10/05 in cui era indicato che solo 33,38 EUR dei 44,08 EUR del prezzo totale costituivano un aiuto di Stato. I 10,70 EUR non rappresentavano un aiuto e sono pertanto stati ritirati dal prezzo del test al momento della valutazione della conformità rispetto all’intensità massima di 40 EUR per test.
(62)
Le autorità belghe hanno precisato che l’unica differenza con il sistema approvato dalla Commissione nella decisione N 9/05 e N 10/05 era rappresentato dall’indicizzazione dell’importo della retribuzione, passato da 10,70 EUR a 11,07 EUR.
(63)
Nella lettera del 1o dicembre 2009 il Belgio ha rettificato i valori relativi al numero dei test effettuati che erano già stati presentati, indicando che le nuove cifre andavano a sostituire quelle fornite nelle lettere precedenti e successive alla decisione di avvio del procedimento d’indagine formale.
(64)
Questo cambiamento è dovuto a un errore nel numero di campioni che era stato precedentemente considerato. I primi calcoli si basavano infatti su un numero teorico di 3 campioni all’ora mentre, in realtà, sono stati prelevati sul campo 12 campioni all’ora. Questo incremento del numero di test orari ha comportato un abbassamento del costo per prelievo, che si è a sua volta ripercosso sul costo totale per test, dato che il costo dei test è composto in parte da un costo orario che è risultato essere più basso per via del maggior numero di prelievi orari effettuati. Per giunta, anche il numero totale degli animali macellati nel 2003 e nel 2004 è stato ridimensionato rispetto ai valori forniti in precedenza. Le cifre riportate nella lettera del Belgio del 1o dicembre 2009 si riferiscono ai bovini macellati per il consumo umano e comunicati alla Commissione in riferimento agli anni 2003 e 2004.
(in EUR)
2003
Costi di laboratorio
Tariffa oraria veterinario
Costo prelievo campione
Costo kit test
Costo totale
Intervento
40 EUR/test
gennaio
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
febbraio
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
marzo
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
aprile
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
maggio
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
giugno
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
luglio
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
agosto
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
settembre
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
ottobre
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
novembre
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
dicembre
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(in EUR)
2004
Costi di laboratorio
Tariffa oraria veterinario
Costo prelievo campione
Costo kit test
Costo totale
Intervento
40 EUR/test
1-15 gennaio
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 gennaio
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
febbraio
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
marzo
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
aprile
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
maggio
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
giugno
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
luglio
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
agosto
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
settembre
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
ottobre
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
novembre
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
dicembre
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Alla luce della tabella di cui al considerando 64, il Belgio conclude che il costo totale dei test BSE è inferiore a 40 EUR a decorrere dal 1o luglio 2004.
(66)
Su questa base le autorità belghe hanno inoltre proceduto a rettificare la tabella fornita prima dell’avvio del procedimento d’indagine formale e contenuta nel considerando 25 della decisione di avvio. Gli ultimi valori presentati sono cifre reali e non sono più stime come quelle fornite in precedenza. Da queste informazioni si desume che l’importo totale prefinanziato non ammonterebbe a 15 237 789,90 EUR, come stimato precedentemente, bensì a 6 619 810,74 EUR.
Periodo
Prezzo del test (EUR)
Numero di test
Totale (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Aiuti di Stato indiretti
40,00
373 550
14 942 015,90
Costo del test 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Totale
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Aiuti di Stato indiretti
40,00
160 551
6 422 043,10
Diritti
22,02
160 551
860 286,19
Totale
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Bilancio totale prefinanziato oltre l’importo massimo di 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Il Belgio fa inoltre sapere che se l’indagine delle autorità belghe della concorrenza dovesse rivelare che i prezzi per i test BSE condotti dai laboratori sono stati maggiorati per effetto di un eventuale accordo illegale tra i laboratori, si impegnerebbe a recuperare il prezzo pagato in eccedenza avviando, ove necessario, procedimenti giudiziari davanti ai tribunali competenti.
(68)
Nella lettera del 6 aprile 2011 le autorità belghe hanno ribadito che la retribuzione di 10,70 EUR si riferiva soltanto al pagamento del test BSE da parte del beneficiario che effettivamente ne usufruiva in quel momento e che non serviva a rimborsare il prefinanziamento dei test BSE antecedenti.
(69)
Sempre nella lettera del 6 aprile 2011 le autorità belghe hanno dichiarato che l’importo totale prefinanziato dal BIRB ammontava a 67 156 527,65 EUR. L’AFSCA ha rimborsato in parte questa somma nel seguente modo:
Rimborsato dall’AFSCA
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nessun rimborso (era stata richiesta e ottenuta una proroga dietro il pagamento di interessi)
2008
194 901 EUR (interessi sul rimborso rimandato)
A partire dal 2008
Nessun rimborso al BIRB - legge-programma del 22 dicembre 2008
Ancora da rimborsare
58 202 323 EUR
(70)
Il Belgio ha indicato che il governo aveva deciso di sospendere il rimborso del prefinanziamento al BIRB e che gli importi recuperati sarebbero pertanto stati ripresi nel saldo positivo dell’AFSCA. Questo saldo deve essere considerato come rimborso dei test BSE.
(71)
Per quanto riguarda il pagamento del costo dei test BSE da parte del produttore, le autorità belghe hanno ribadito che non esisteva alcun sistema specifico che facesse obbligo ai macelli di fatturare l’importo della retribuzione per il test BSE al produttore ma che la procedura veniva seguita comunque in maniera spontanea. Le autorità hanno fornito alcuni esempi di fatture da cui si desume chiaramente che l’importo della retribuzione figura come voce a sé stante nella fatturazione. È il caso della distinta di acquisto del macello al produttore, dove l’importo della retribuzione è dedotto dall’ammontare totale che il macello versa al produttore per l’acquisto dell’animale. Secondo le autorità belghe è la riprova del fatto che il produttore è il debitore finale del pagamento del test BSE all’AFSCA.
(72)
Nell’ultima lettera del 25 maggio 2011 le autorità belghe hanno indicato che gli importi dell’aiuto potrebbero essere oggetto dell’applicazione cumulativa dell’aiuto de minimis, come previsto dal regolamento (CE) n. 1860/2004 della Commissione, del 6 ottobre 2004, relativo all’applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti de minimis nei settori dell’agricoltura e della pesca (25) e dei 40 EUR di aiuto compatibile per test, per il periodo durante il quale il regolamento era applicabile.
4. OSSERVAZIONI PRESENTATE DA TERZI INTERESSATI
(73)
Nell’ambito della presente procedura la Commissione non ha ricevuto osservazioni da parte di terzi interessati.
5. VALUTAZIONE
5.1. Valutazione dell’esistenza di un aiuto
(74)
In via preliminare, nelle sue osservazioni sulla decisione di avviare il procedimento d’indagine formale, il Belgio ha precisato che riteneva che il costo dei test BSE, essendo obbligatori, fosse finanziato dagli Stati membri e che nessuna normativa comunitaria imponeva che il costo dei controlli fosse a carico delle imprese. Gli orientamenti agricoli 2007-2013 e la pratica della Commissione evidenziano tuttavia chiaramente che i diversi livelli di costo dei test possono causare distorsioni di concorrenza e che la maggior parte degli Stati concede aiuti per coprire il prezzo dei test, di qui la necessità di regolamentarne l’intensità per limitare le distorsioni di concorrenza determinate dagli aiuti in questione. In particolare gli orientamenti TSE indicano esplicitamente che gli aiuti concessi dagli Stati presentano rischi di distorsione di concorrenza. Il punto 24 degli orientamenti TSE recita ad esempio che «a decorrere dal 1o gennaio 2003, l’intervento totale pubblico, diretto e indiretto, compresi i contributi comunitari, relativo ai test BSE obbligatori sui bovini macellati per il consumo umano non può superare i 40 EUR per test. L’obbligatorietà del test può fondarsi sulla legislazione nazionale o sulla normativa comunitaria». Questi orientamenti sono stati presentati agli Stati membri con l’invito a prendere qualsiasi provvedimento utile a conformare ad essi i propri regimi. Parimenti, per quanto riguarda gli orientamenti agricoli 2007-2013, la qualificazione di aiuto di Stato in merito ai test BSE è ripresa ai considerando 132, lettera f) e seguenti. È peraltro importante sottolineare che la decisione N 9/05 e N 10/05, dove una parte del finanziamento dei test BSE era qualificata come aiuto, non è stata oggetto di ricorso da parte del Belgio, il che significa implicitamente che le autorità belghe hanno accettato la qualificazione di aiuto di Stato per gli aiuti al finanziamento dei test BSE.
(75)
Da questi elementi si può dedurre che, considerati i testi applicabili e applicati da anni, non trova alcun fondamento il fatto che il Belgio abbia messo in discussione la qualificazione dell’aiuto al finanziamento dei test BSE come aiuto di Stato facendo leva sull’obbligatorietà di questi test.
(76)
La Commissione esamina pertanto le misure in questione dal punto di vista dell’articolo 107 del TFUE il quale, al paragrafo 1, prevede che «salvo deroghe contemplate dai trattati, sono incompatibili con il mercato interno, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza».
(77)
Perché una misura ricada nell’ambito d’applicazione dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE, devono essere soddisfatte cumulativamente le seguenti quattro condizioni: 1) la misura deve essere finanziata dallo Stato ovvero mediante risorse statali ed essere imputabile allo Stato; 2) deve interessare in modo selettivo alcune imprese o settori di produzione; 3) deve comportare un vantaggio economico per le imprese beneficiarie; 4) deve incidere sugli scambi tra Stati membri e falsare o minacciare di falsare la concorrenza.
(78)
Nei seguenti punti questi quattro criteri saranno applicati alle misure che possono costituire un aiuto di Stato.
(79)
Come indicato al considerando 55, per coprire i costi dei test BSE sono stati utilizzati vari sistemi di finanziamento. Esaminando il criterio della presenza di risorse statali, la presente decisione opera una distinzione tra le varie modalità di finanziamento dei test BSE.
5.1.1. Presenza di risorse statali
5.1.1.1. Dal 1o gennaio 2001 al 31 dicembre 2001
(80)
Nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2001 e il 31 dicembre 2001 il costo dei test BSE è stato coperto interamente dall’Erario. Non vi sono dubbi che si tratti in questo caso di un finanziamento con risorse statali.
5.1.1.2. Dal 1o gennaio 2002 al 30 giugno 2004
(81)
Durante il periodo successivo, ovvero dal 1o gennaio 2002 al 30 giugno 2004, i test sono stati prefinanziati dal BIRB in attesa di una soluzione strutturale sul loro finanziamento. Il BIRB è un organo federale pubblico a personalità giuridica, nato dalla trasformazione dell’ex Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (OBEA) e della divisione Agricoltura dell’ex Office Central des Contingents et Licences (OCCL). Si tratta di un organo parastatale di categoria B che fa capo al ministero dell’Agricoltura e delle classi medie. Il BIRB è un organismo pagatore riconosciuto nell’ambito dalla politica agricola comune, è finanziato dal FEAOG (26) e può essere incaricato anche di compiti che scaturiscono dalla politica agricola del governo federale o dei governi regionali. Per equilibrare il suo bilancio amministrativo, il BIRB dispone di fondi governativi iscritti nel bilancio del suo potere di tutela a livello federale (il Service public fédéral, Économie) e di alcune entrate proprie (proventi di alcune retribuzioni e di investimenti limitati). Alla luce di quanto precede, il finanziamento attraverso il BIRB costituisce un finanziamento con risorse statali.
5.1.1.3. Dal 1o luglio 2004 al 30 novembre 2004
(82)
Dal 1o luglio 2004 al 30 novembre 2004 i test sono stati prefinanziati dall’AFSCA. La legislazione in vigore all’epoca [soprattutto la legge del 4 febbraio 2000 relativa alla creazione dell’AFSCA (27)] indica che l’AFSCA era finanziata da entrate di varia natura, come i proventi di diritti, tasse e retribuzioni, il gettito delle sanzioni amministrative, entrate occasionali, donazioni, lasciti, ecc. (28). L’AFSCA è un istituto pubblico, dotato di personalità giuridica, che rientra nella categoria A prevista dalla legge del 16 marzo 1954 relativa al controllo di alcuni enti d’interesse pubblico (29). Da queste considerazioni si desume pertanto che i finanziamenti concessi dall’AFSCA costituiscono risorse statali e che la loro destinazione è decisa dall’autorità pubblica, essendo l’AFSCA soggetta all’autorità gerarchica del ministero competente per la salute pubblica.
5.1.1.4. Dal 1o dicembre 2004 al 31 dicembre 2005
(83)
Relativamente al periodo compreso tra il 1o dicembre 2004 (data di entrata in vigore del regio decreto del 15 ottobre 2004) e il 31 dicembre 2005 (data di entrata in vigore dei regi decreti del 10 novembre 2005), i test BSE sono stati finanziati con una retribuzione di 10,70 EUR per ogni bovino controllato, oltre a un finanziamento dell’AFSCA attinto dalle sue riserve e dall’anticipo recuperabile messo a disposizione dall’Erario.
(84)
Il finanziamento parziale operato dall’AFSCA e proveniente dai fondi propri costituisce una risorse statale (cfr. considerando 82).
(85)
Relativamente al fatto di considerare o meno le retribuzioni come risorse statali, si tratterebbe effettivamente di risorse statali se si appurasse che le retribuzioni non coprono per intero i costi reali delle prestazioni che sono chiamate a remunerare. Infatti se non c’è rispondenza tra il costo del servizio prestato e la retribuzione, l’eccedenza costituisce una risorsa statale di cui può disporre l’organo di Stato al quale la retribuzione viene versata. Ecco perché è opportuno verificare se le retribuzioni pagate all’AFSCA per i test BSE costituiscono un pagamento per i servizi dell’AFSCA effettivamente resi alle imprese e se si basano sui prezzi del mercato (cfr. considerando 54 della decisione di avvio del procedimento d’indagine formale). La questione viene trattata in un secondo momento, nell’ambito della valutazione della nozione di vantaggio.
5.1.1.5. A partire dal 1o gennaio 2006
(86)
Per quanto riguarda il periodo successivo all’entrata in vigore dei regi decreti del 10 novembre 2005, ovvero dopo il 1o gennaio 2006, è opportuno valutare se le retribuzioni e i contributi fissati da questi decreti costituiscono delle risorse statali. La questione è già stata esaminata nell’ambito della decisione N 9/05 e N 10/05. Al considerando 44 è indicato in termini generali che i contributi costituivano risorse statali e che le retribuzioni potevano rappresentare risorse statali se le retribuzioni non avessero coperto tutti i costi reali delle presentazioni che erano chiamate a remunerare. Nel caso dei test BSE questi costi erano finanziati in parte da retribuzioni e in parte da contributi. La decisione N 9/05 e N 10/05 aveva concluso che la copertura di una parte dei costi dei test BSE con le retribuzioni non costituiva un aiuto di Stato e che il finanziamento per mezzo dei contributi era un aiuto di Stato compatibile. Come indicato nella decisione di avvio del procedimento d’indagine formale al considerando 34, gli aiuti approvati con decisione della Commissione non sono oggetto della presente decisione e non saranno quindi riesaminati in questa sede.
(87)
Tuttavia, alla luce delle informazioni fornite dal Belgio a seguito dell’avvio del procedimento d’indagine formale, è risultato che i proventi dei contributi sono stati in parte utilizzati nel 2005 e nel 2006 per rimborsare il prefinanziamento dei test BSE eccedente i 40 EUR nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2003 e il 1o dicembre 2004. Di questo non si era però fatto menzione nella decisione N 9/05 e N 10/05. Una parte dei contributi serviva pertanto a finanziare i test BSE effettuati tra il 1o gennaio 2003 e il 1o dicembre 2004 con lo scopo di recuperare in modo non individuale tra gli agricoltori i costi prefinanziati dei test BSE obbligatori eccedenti l’importo massimo di 40 EUR.
(88)
Il fatto che parte degli introiti di questi contributi sia stata destinata al rimborso del prefinanziamento dei test non cambia la qualificazione di risorse statali operata dalla decisione N 9/05 e N 10/05.
5.1.2. Vantaggio selettivo per un’impresa
(89)
Nel valutare l’esistenza di un vantaggio, è importante fare una distinzione tra le misure finanziate con risorse statali, contributi compresi, e quelle finanziate con le retribuzioni.
(90)
Per quanto riguarda le misure finanziate con risorse statali, contributi compresi, la Commissione è stata sempre del parere (30) che se lo Stato copre i costi dei controlli obbligatori relativi alla produzione o alla commercializzazione dei prodotti si può ravvisare un vantaggio selettivo per le imprese (31). Lo Stato ha infatti sgravato di oneri che sono normalmente inclusi nel bilancio di un’impresa. Alla luce di quanto precede si può dedurre che gli agricoltori, i macelli e le altre entità che lavorano, maneggiano, vendono o commercializzano prodotti derivanti dai bovini sottoposti ai test BSE obbligatori ai sensi della legislazione applicabile nel periodo in questione effettuano un’attività economica e hanno beneficiato di aiuti di Stato mediante il finanziamento dei test BSE da parte dello Stato a partire dal 1o gennaio 2001.
(91)
Il ragionamento seguito dal Belgio (cfr. considerando 37 e seguenti), secondo cui il finanziamento dei test BSE viene imposto per tutelare la salute pubblica e che è compito dello Stato membro decidere il sistema normale di finanziamento dei test BSE, non può essere accettato per i motivi di cui al considerando 74. Nel contesto più specifico della valutazione della selettività, il Belgio ha argomentato che si potrebbe parlare di selettività solo se alcuni settori o alcune imprese beneficiassero di un trattamento di favore rispetto al sistema normale. Il fatto che ci siano differenze tra gli Stati membri sul finanziamento dei test BSE e che possano condurre a distorsioni di concorrenza non costituisce, secondo il Belgio, una questione di aiuto di Stato bensì di armonizzazione delle legislazioni.
(92)
Questa tesi non può però essere accettata. Come indicato nella decisione N 9/05 e N 10/05, il criterio della selettività viene soddisfatto quando il vantaggio è riservato ad alcune imprese o a un particolare settore d’attività. Nel caso specifico, a livello nazionale, il finanziamento dei test BSE da parte dello Stato giova un settore specifico: quello dell’allevamento degli animali sottoposti ai test BSE. Sul piano comunitario, il finanziamento statale o con risorse statali dei test BSE a favore delle imprese belghe conferisce loro un vantaggio rispetto ai rispettivi concorrenti stranieri, il cui finanziamento dei test BSE non è coperto dallo Stato o da risorse statali. Nell’introduzione agli orientamenti TSE (considerando 8 e 9) era stato chiaramente indicato che l’armonizzazione che imponeva al settore di farsi carico dei costi procedeva lentamente e che la Commissione aveva pertanto deciso di chiarire e modificare la propria politica in materia di aiuti di Stato relativamente ai costi determinati dai test TSE. Il considerando 24 degli orientamenti TSE sottolinea invece che l’obbligatorietà del test può fondarsi sulla legislazione nazionale o sulla normativa comunitaria. Questo punto evidenzia chiaramente che non c’è armonizzazione comunitaria sull’obbligatorietà di effettuare i test, il che implica che un aiuto selettivo potrebbe in effetti avvantaggiare le imprese di un determinato Stato membro. In conclusione, le misure finanziate con risorse statali, contributi compresi, procurano un vantaggio selettivo agli agricoltori, macelli e altre entità che lavorano, maneggiano, vendono o commercializzano prodotti derivanti dai bovini sottoposti ai test BSE obbligatori ai sensi della legislazione applicabile, in quanto riducono i costi che gravano sui beneficiari. Questi vantaggi non vengono concessi mediante pagamenti diretti ma con la copertura dei costi dei test BSE da parte delle autorità pubbliche, che pagano direttamente il costo dei test ai laboratori che li effettuano su richiesta dei macelli e fatturano i costi all’AFSCA.
(93)
Per quanto riguarda le misure di aiuto finanziate con le retribuzioni, è importante verificare se un vantaggio viene concesso tramite queste retribuzioni. Come indicato nella decisione di avvio del procedimento d’indagine formale (considerando 61 e 62), si può parlare di vantaggio solo se le retribuzioni sono inferiori alle spese reali dei servizi effettivamente resi dall’AFSCA agli operatori economici. È altrettanto importante verificare se le tasse costituiscono un pagamento per i servizi dell’AFSCA effettivamente prestati alle imprese. In concreto, si tratta di capire se è stato concesso un vantaggio ai macelli e ai produttori che hanno pagato la retribuzione di 10,70 EUR per bovino sottoposto a test tra il 1o dicembre 2004 e il 31 dicembre 2005 e se hanno effettivamente beneficiato delle prestazioni erogate dall’AFSCA.
(94)
Nella risposta alla decisione di avvio del procedimento d’indagine formale, le autorità belghe hanno sottolineato che la retribuzione di 10,70 EUR per bovino controllato era l’unica fonte di finanziamento dell’AFSCA per coprire i costi dei test BSE, ad eccezione delle riserve dell’AFSCA e degli anticipi recuperabili dell’Erario. Il pagamento della retribuzione viene effettuato dai macelli. Le autorità belghe hanno indicato che ai macelli non viene fatto alcun obbligo legale di fatturare l’importo della retribuzione ai propri clienti ma che nella pratica i macelli fatturano il costo della retribuzione separatamente ai produttori. Quanto precede è stato dimostrato dal Belgio con fatture esemplificative, da cui si evince chiaramente che i mattatoi fatturano separatamente l’importo della retribuzione ai produttori. Le autorità belghe ritengono che non sia opportuno regolamentare formalmente il modo in cui i macelli fatturano ai produttori o altri potenziali beneficiari dei servizi la retribuzione che pagano, dato che questo costo viene fatturato ai produttori similmente ad altri costi che intervengono al momento della macellazione e che sono fatturati ai produttori.
(95)
Da quanto detto si può pertanto dedurre che il dubbio formulato al momento dell’avvio del procedimento d’indagine formale (al considerando 44), secondo cui la tassa per i macelli è molto più alta rispetto agli altri beneficiari del servizio, è stato fugato dalle informazioni fornite dal Belgio sulla fatturazione dell’importo della retribuzione ai produttori.
(96)
Quanto al prezzo dei test BSE, se corrisponda o meno a quello di mercato, il Belgio ha indicato in primo luogo alla Commissione che dal luglio 2005 i prezzi proposti dall’AFSCA erano inferiori a 40 EUR, salvo poi a leggere negli orientamenti agricoli 2007-2013 che 40 EUR rappresenta il prezzo migliore per i test disponibile nella Comunità. Questo è indice del fatto che i prezzi sono in linea con quelli praticati in altri paesi europei nel periodo in questione. In secondo luogo, alla decisione di avviare il procedimento d’indagine formale il Belgio ha risposto che la situazione era identica a quella esaminata nella decisione N 9/05 e N 10/05, nella quale si concludeva che i prestatori erano stati designati con procedure obiettive e non discriminatorie (cfr. considerando 82 della decisione N 9/05 et N 10/05). In terzo luogo, la Commissione ha preso nota dell’impegno del Belgio di adottare tutti i provvedimenti giuridici possibili per recuperare la somma in eccesso per i prezzi dei test, qualora le indagini dell’autorità della concorrenza belga avessero rilevato un accordo illegale tra i laboratori con conseguente rincaro dei prezzi dei test. In virtù di queste considerazioni, la Commissione conclude che le retribuzioni non possono essere considerate delle risorse statali, in quanto le retribuzioni pagate all’AFSCA per i test BSE sono un pagamento per i servizi effettivamente resi dall’AFSCA alle imprese e che si basavano su prezzi di mercato.
(97)
Conformemente alla decisione N 9/05 e N 10/05, si può pertanto concludere che con la retribuzione non è stato concesso alcun vantaggio ai macelli o ai produttori, perché la retribuzione copre un pagamento per un servizio di cui ha beneficiato il debitore della retribuzione e perché il prezzo del test si basa sulle condizioni di mercato. Tale conclusione permette altresì di constatare l’assenza di finanziamento con risorse statali, dato che il prezzo del test è conforme a quello di mercato.
5.1.3. Distorsione di concorrenza ed incidenza sugli scambi all’interno dell’Unione
(98)
Per quanto riguarda le altre condizioni che disciplinano l’applicazione dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE, la misura può incidere sulla posizione del Belgio nel settore in questione (32). Poiché le imprese belghe sono attive in un mercato internazionale altamente competitivo, la misura falsa o minaccia di falsare la concorrenza (33) ed incide sugli scambi tra gli Stati membri.
5.1.4. Conclusioni sulla qualificazione di aiuto ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE
(99)
Alla luce di quanto precede, la Commissione ritiene che il finanziamento dei test BSE con contributi e altre risorse statali, come precedentemente indicato, sia un vantaggio finanziato con risorse statali. Questo vantaggio, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsa o minaccia di falsare la concorrenza perché incide sugli scambi tra gli Stati membri. Il vantaggio viene concesso agli agricoltori, macelli e altre entità che lavorano, maneggiano, vendono o commercializzano prodotti derivanti dai bovini sottoposti ai test BSE obbligatori ai sensi della legislazione applicabile. La Commissione conclude pertanto che queste misure ricadono nel disposto dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE. La parte dei test BSE finanziati dalle retribuzioni non costituisce invece un aiuto, dato che i debitori della retribuzione beneficiano di prestazioni fornite a prezzi di mercato.
5.2. Illegalità dell’aiuto
(100)
Ai sensi dell’articolo 108, paragrafo 3, del TFUE, dal 1o gennaio 2001 le autorità belghe non hanno notificato alla Commissione le misure di aiuto che consistevano nel finanziamento dei test BSE. Gli aiuti di cui al regolamento (CE) n. 1/2004 sono esonerati dall’obbligo di notifica a condizione di rispettare le condizioni previste dallo stesso regolamento. In caso di mancato rispetto di tali condizioni, gli aiuti sono pertanto illegali.
5.3. Il finanziamento degli aiuti
(101)
Trattandosi di aiuti di Stato parzialmente finanziati con un tributo parafiscale (ossia il contributo), le azioni finanziate dagli aiuti, così come il finanziamento degli aiuti stessi, devono essere oggetto d’esame da parte della Commissione. Infatti l’eventuale incompatibilità del finanziamento di un aiuto di Stato con il mercato interno renderebbe incompatibili gli stessi aiuti, anche nel caso in cui la concessione dell’aiuto fosse conforme alle regole di concorrenza applicabili.
(102)
Secondo una giurisprudenza costante i tributi non rientrano nell’ambito di applicazione delle disposizioni del trattato concernenti gli aiuti di Stato, salvo che costituiscano la modalità di finanziamento di un aiuto, formandone così parte integrante (34). Affinché una tassa o parte di essa possa considerarsi parte integrante di un aiuto, deve necessariamente sussistere un vincolo di destinazione tra la tassa e l’aiuto in forza della normativa nazionale pertinente, nel senso che i proventi della tassa sono necessariamente destinati al finanziamento dell’aiuto (35). Se tale vincolo sussiste, il gettito della tassa influenza direttamente l’entità dell’aiuto (36) e, di conseguenza, anche la valutazione della compatibilità dell’aiuto medesimo con il mercato interno (37).
(103)
È pertanto opportuno esaminare se il contributo prelevato a partire dal 1o luglio 2004 risponde ai criteri di cui al considerando 102 e operare una distinzione secondo gli strumenti giuridici applicabili nei vari periodi. L’aiuto finanziato è stato esentato ma l’esenzione non copre il sistema di finanziamento dell’aiuto e pertanto occorre verificare la legittimità del sistema di finanziamento durante l’intero periodo in questione.
5.3.1. Dal 1o luglio 2004 al 31 dicembre 2005
(104)
Durante questo periodo gli aiuti sono prefinanziati dall’AFSCA e da retribuzioni ai sensi del regio decreto del 15 ottobre 2004 (non trattandosi di aiuti, queste ultime non rientrano tuttavia nella presente sezione - cfr. considerando 97). È opportuno verificare se il sistema di finanziamento fa parte integrante della misura d’aiuto. Dalla legislazione vigente non si evince un vincolo di destinazione obbligatorio tra la modalità di finanziamento dell’AFSCA e il finanziamento dei test BSE, né che i proventi delle tasse siano necessariamente destinati a finanziare l’aiuto. La legge del 4 febbraio 2000 relativa alla creazione dell’AFSCA prevede infatti varie fonti di finanziamento dell’AFSCA (cfr. considerando 82). Non si può peraltro concludere che il gettito della tassa incida direttamente sull’entità dell’aiuto, dato che i test sono finanziati sia dalle retribuzioni che dall’AFSCA per la parte eccedente. L’importo degli aiuti pagati dall’AFSCA varia pertanto in base al prezzo dei test e non a seconda dei contributi pagati all’AFSCA. Per concludere, non esiste un vincolo di destinazione obbligatorio tra i proventi da contributi e il rimborso del prefinanziamento.
5.3.2. A partire dal 1o gennaio 2006
(105)
A decorrere da questa data la questione dei contributi è regolamentata dal regio decreto sui contributi per il finanziamento dell’AFSCA. La decisione N 9/05 e N 10/05 aveva esaminato il sistema di finanziamento attraverso i contributi e aveva concluso che il metodo di finanziamento di una parte delle spese legate ai test BSE non discriminava i prodotti importati o esportati e non contravveniva alle disposizioni del trattato (38). Come indicato al considerando 31, la presente decisione non verte sulle misure approvate in precedenza. Tuttavia, poiché il Belgio ha dichiarato che parte dei contributi era utilizzata dal 1o gennaio 2006 per rimborsare il prefinanziamento dei test BSE antecedenti, la Commissione ha il diritto di esaminare il sistema di finanziamento per i contributi a finanziamento del rimborso del prefinanziamento dei test BSE.
(106)
Il Belgio ha precisato che, a parte l’indicizzazione della retribuzione, il sistema di finanziamento era immutato. L’unico elemento modificato riguardava il ricorso ai proventi dei contributi per rimborsare il prefinanziamento dei costi dei test BSE nel 2006.
(107)
Quanto a sapere se il finanziamento costituisce parte integrante della misura di aiuto, la risposta è negativa. Il fatto che dopo il 2006 i contributi siano stati destinati a rimborsare il prefinanziamento dei test non ha influenzato l’importo dell’aiuto concesso. Le autorità belghe hanno peraltro sottolineato l’aspetto solidaristico del sistema di recupero, nel senso che ogni operatore versava una quota all’AFSCA e che parte di questo contributo serviva a recuperare i costi del passato legati al prefinanziamento dei test BSE. Contribuiscono a questo sistema anche tutti gli operatori attivi che hanno detenuto bovini durante il periodo considerato, pur non essendo gli unici contributori. La Commissione conclude pertanto che il finanziamento dell’aiuto non costituisce parte integrante della misura di aiuto in questione.
5.4. Determinazione della compatibilità delle misure di aiuto
(108)
Quando l’aiuto costituisce un aiuto di Stato e rientra nell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE, è opportuno valutare se può essere ritenuto compatibile con il mercato interno ai sensi dell’articolo 107, paragrafi 2 e 3, del TFUE.
(109)
Alla luce della misura in questione sarebbe applicabile solo l’articolo 107, paragrafo 3, lettera c), del TFUE che prevede che possono considerarsi compatibili con il mercato comune «gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse».
(110)
Ai sensi del punto 23.3 degli orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo (39) 2000-2006 (di seguito «orientamenti agricoli 2000-2006») e della Comunicazione della Commissione relativa alla determinazione delle norme applicabili alla valutazione degli aiuti di Stato illegalmente concessi (40), qualsiasi aiuto illegale ai sensi dell’articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell’articolo 93 del trattato CE (41) deve essere valutato conformemente alle norme e agli orientamenti vigenti al momento del concessione dell’aiuto. La Commissione ha adottato nel 2002 gli orientamenti TSE che erano applicabili tra il 1o gennaio 2003 e il 31 dicembre 2006 (42). Al considerando 44 degli orientamenti TSE è previsto che, al di fuori dei casi relativi in particolare ai test BSE, gli aiuti illegali ai sensi dell’articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999 verranno valutati conformemente alle norme e agli orientamenti applicabili al momento della concessione dell’aiuto. Visto che gli aiuti sono stati concessi tra il 1o gennaio 2001 e il 31 dicembre 2005, gli orientamenti TSE rappresentano il quadro pertinente per l’esame degli aiuti in questione.
(111)
Conformemente al punto 194, lettera c), degli orientamenti agricoli 2007-2013, dal 1o gennaio 2007 la Commissione non applicherà più gli orientamenti TSE, tranne per gli aiuti illegali di cui al punto 43 e seguenti degli orientamenti TSE.
(112)
In base all’applicabilità delle diverse disposizioni giuridiche possono essere distinti due periodi.
5.4.1. Periodo compreso tra il 1o gennaio 2001 e il 31 dicembre 2002: applicabilità del punto 11.4 degli orientamenti agricoli 2000-2006 cui si fa riferimento al considerando 45 degli orientamenti TSE
(113)
Il considerando 45 degli orientamenti TSE prevede che, per quanto riguarda gli aiuti di Stato illegali a copertura dei costi dei test BSE concessi prima del termine d’applicazione degli orientamenti TSE (ossia il 1o gennaio 2003), la Commissione valuterà la compatibilità di tali aiuti alla luce del punto 11.4 degli orientamenti agricoli 2000-2006 e della sua prassi dal 2001 in poi, ammettendo aiuti fino al 100 %.
(114)
Conformemente al punto 11.4 degli orientamenti agricoli 2000-2006, per essere considerata compatibile:
-
la misura deve rientrare nell’ambito di un idoneo programma di prevenzione, controllo ed eradicazione della malattia in questione realizzato a livello comunitario, nazionale o regionale (punto 11.4.2),
-
la misura deve prefiggersi l’obiettivo della prevenzione o della compensazione o i due obiettivi combinati (punto 11.4.3),
-
la misura deve essere compatibile sia con gli obiettivi che con le disposizioni specifiche della normativa comunitaria nei settori veterinario e fitosanitario (punto 11.4.4),
-
l’aiuto può coprire fino al 100 % dei costi ammissibili (punto 11.4.5).
Quando gli aiuti vengono concessi nell’ambito di regimi di aiuto comunitari e/o nazionali e/o regionali, la Commissione chiederà la prova che non sussistono rischi di sovracompensazione imputabili a un eventuale cumulo di misure previste da diversi regimi. Quando un aiuto comunitario viene approvato, la data e i riferimenti della relativa decisione della Commissione devono essere chiaramente indicati.
(115)
In merito alle prime tre condizioni, la decisione di avviare il procedimento d’indagine formale aveva già concluso che erano state rispettate (cfr. considerando 80) della suddetta decisione di avvio). Le autorità belghe hanno d’altronde confermato questo approccio nelle loro osservazioni sulla decisione di avvio del procedimento d’indagine formale. La BSE è infatti una malattia trasmissibile e costituisce una minaccia per la salute umana. Si tratta di una malattia animale il cui focolaio primario deve essere notificato direttamente alla Commissione e agli Stati membri (43). La misura di aiuto si prefigge come obiettivo di lottare contro la BSE esaminando gli animali macellati e quelli trovati morti. La compensazione dei costi sostenuti dagli agricoltori dovrebbe garantire l’effettiva applicazione delle misure. Tutte le misure vengono adottate conformemente al diritto comunitario o sono dallo stesso raccomandate (44).
(116)
Per quanto riguarda la quarta condizione, le informazioni fornite dal Belgio evidenziano un finanziamento dei test BSE di un costo compreso tra 111,81 EUR e 63,45 EUR nel corso del periodo (cfr. considerando 56). Questi costi coprono le analisi di laboratorio, i costi di prelievo dei campioni da parte di un veterinario e i costi del kit test. La Commissione ritiene che questi costi siano conformi a quelli citati al punto 11.4.5 degli orientamenti agricoli 2000-2006 che indicano tra l’altro come costi reali i controlli sanitari, i test e altre indagini.
(117)
In conclusione, gli aiuti concessi nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2001 e il 31 dicembre 2002 sono compatibili.
5.4.2. Periodo compreso tra il 1o gennaio 2003 e il 31 dicembre 2005: applicabilità dei considerando 21 e seguenti degli orientamenti TSE
(118)
A norma del considerando 23 degli orientamenti TSE, la Commissione ha deciso di continuare ad autorizzare aiuti di Stato fino al 100 % del costo dei test TSE, conformemente ai principi del punto 11.4 degli orientamenti agricoli 2000-2006 (cfr. considerando 114).
(119)
Anche le seguenti condizioni devono essere soddisfatte ai sensi degli orientamenti TSE:
-
a partire dal 1o gennaio 2003, per quanto riguarda l’esame BSE obbligatorio dei bovini macellati per il consumo umano, gli aiuti - compresi i pagamenti comunitari - non possono superare i 40 EUR per test (cfr. considerando 24 degli orientamenti TSE);
-
il contributo statale alle spese relative ai test TSE dev’essere versato all’operatore presso il quale devono essere prelevati i campioni per i test. L’aiuto può essere versato in alternativa ai laboratori, purché possa essere idoneamente dimostrato che l’importo dell’aiuto di Stato è trasferito integralmente all’operatore (considerando 25 degli orientamenti TSE).
(120)
Come indicato ai considerando 115 e 116, le quattro condizioni contenute negli orientamenti agricoli 2000-2006 sono soddisfatte.
(121)
In merito alla condizione relativa all’importo massimo di 40 EUR per test, la Commissione osserva che questo importo massimo è stato superato tra il 1o gennaio 2003 e il 30 giugno 2004. Secondo le informazioni fornite dal Belgio, questo importo totale eccedentario ammonterebbe nel corso del periodo a 6 619 810,74 EUR. Dal 1o luglio 2004 il costo totale del test è inferiore a 40 EUR (cfr. considerando 64). Le autorità belghe hanno indicato che questi importi coprivano i pagamenti nazionali e comunitari (cfr. considerando 58).
(122)
La Commissione conclude che è stata rispettata la condizione che stabilisce che l’aiuto debba essere pagato all’operatore presso il quale devono essere prelevati i campioni per i test e che l’aiuto può essere versato in alternativa ai laboratori, purché possa essere idoneamente dimostrato che l’importo dell’aiuto di Stato è trasferito integralmente all’operatore (considerando 25 degli orientamenti TSE).
(123)
Come indicato nella decisione di avvio del procedimento d’indagine formale, le autorità belghe hanno indicato che le spese per i test BSE sono pagate direttamente ai laboratori. Gli operatori non devono pagare nessun costo di laboratorio per i test BSE praticati sui bovini. Questa valutazione è conforme a quanto deciso per il sistema simile nella decisione N 9/05 e N 10/05 al considerando 95. Come precedentemente indicato, l’unico costo ripercosso sui produttori è quello della retribuzione (cfr. considerando 93 e seguenti) ma questa parte del finanziamento del test BSE non costituisce un aiuto. L’importo dell’aiuto è pertanto trasferito integralmente all’operatore.
5.4.3. A partire dal 1o gennaio 2006
(124)
Per quanto riguarda il periodo successivo al 1o gennaio 2006, la Commissione fa riferimento alla decisione N 9/05 e N 10/05, in quanto la presente decisione non ritorna sugli aiuti approvati nella suddetta decisione.
5.4.4. Conclusione
(125)
In conclusione, gli aiuti concessi per il finanziamento dei test BSE superiori all’importo di 40 EUR per test nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2003 e il 30 giugno 2004, il cui totale ammonta a 6 619 810,74 EUR, sono incompatibili con il mercato interno.
5.5. Rimborso del bilancio prefinanziato
(126)
Come già indicato, i test sono stati finanziati con risorse statali oltre l’importo massimo di 40 EUR per test nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2003 e il 30 giugno 2004.
(127)
Il Belgio ha deciso di procedere al rimborso di questo importo in eccesso mediante i contributi prelevati per il finanziamento dell’AFSCA a partire dal 1o gennaio 2006, ripartito inizialmente su un periodo di 15 anni e poi abbandonato. Secondo le autorità belghe, il motivo di questo approccio globale era dato dalla difficoltà pratica di operare un recupero individuale, visto che alcuni operatori erano deceduti o che avevano cessato l’attività.
(128)
In una lettera successiva del 6 aprile 2011 le autorità belghe hanno indicato che l’AFSCA aveva provveduto al rimborso con fondi dell’AFSCA nel corso del biennio 2005-2006.
(129)
Il sistema di recupero proposto non è tuttavia conforme ai requisiti in materia di recupero in caso di aiuto illegale e incompatibile. Conformemente alla giurisprudenza, il recupero mira infatti a ristabilire la situazione esistente sul mercato prima della concessione dell’aiuto in questione. L’obiettivo del ripristino della situazione antecedente al versamento dell’aiuto viene raggiunto nel momento in cui gli aiuti illegali e incompatibili con il mercato interno vengono restituiti dal beneficiario e quando quest’ultimo perde il vantaggio che aveva sul mercato rispetto ai suoi concorrenti (45). L’aiuto da recuperare comprende gli interessi a un tasso idoneo stabilito dalla Commissione, applicabili dalla data in cui l’aiuto illegale è stato messo a disposizione del beneficiario fino a quella del relativo recupero (46). A norma del regolamento (CE) n. 794/2004 della Commissione, del 21 aprile 2004, recante disposizioni di esecuzione del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio recante modalità di applicazione dell’articolo 93 del trattato CE (47), gli interessi devono essere calcolati secondo il regime dell’interesse composto, ma non è questo il caso. L’articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 prevede inoltre che gli Stati membri adottino tutte le misure necessarie e disponibili per consentire l’esecuzione immediata ed effettiva della decisione della Commissione. Il recupero proposto e parzialmente attuato dal Belgio non corrisponde ai requisiti precedentemente indicati e non può essere considerato un recupero ai sensi dell’articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999.
6. CONCLUSIONI
(130)
La Commissione conclude che il finanziamento dei test BSE per mezzo delle retribuzioni non costituisce un aiuto.
(131)
Conclude inoltre che il finanziamento dei test BSE con risorse statali costituisce un aiuto a favore degli agricoltori, macelli e altre entità che lavorano, maneggiano, vendono o commercializzano prodotti derivanti dai bovini sottoposti ai test BSE obbligatori ai sensi della legislazione applicabile. Questo aiuto è compatibile per il periodo compreso tra il 1o gennaio 2001 e il 31 dicembre 2002 e tra il 1o luglio 2004 e il 31 dicembre 2005 mentre è incompatibile per il periodo dal 1o gennaio 2003 al 30 giugno 2004. L’incompatibilità dell’aiuto è costituita dall’importo eccedente i 40 EUR per test ed è stimata dal Belgio in 6 619 810,74 EUR.
(132)
La Commissione rileva che il Belgio ha illegalmente dato esecuzione all’aiuto per il finanziamento dei test BSE in violazione dell’articolo 108, paragrafo 3, del TFUE nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2001 e il 30 giugno 2004. A partire dal 1o gennaio 2003 l’aiuto era oggetto di un regolamento di esenzione ma, poiché le condizioni di questo regolamento di esenzione non erano rispettate, gli aiuti sono illegali.
(133)
Gli aiuti illegali e incompatibili oltre l’importo massimo di 40 EUR per test devono essere recuperati, ad eccezione di quelli concessi per progetti specifici che al momento della concessione rispettavano tutte le condizioni stabilite dal regolamento de minimis applicabile.
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
1. Le misure finanziate con le retribuzioni non costituiscono un aiuto.
2. Il finanziamento dei test BSE con risorse statali costituisce un aiuto compatibile con il mercato interno a favore di agricoltori, macelli e altre entità che lavorano, maneggiano, vendono o commercializzano prodotti derivanti dai bovini sottoposti ai test BSE obbligatori per il periodo dal 1o gennaio 2001 al 31 dicembre 2002 e dal 1o luglio 2004 al 31 dicembre 2005.
3. Il finanziamento dei test BSE con fondi statali per il periodo compreso tra il 1o gennaio 2003 e il 30 giugno 2004 costituisce un aiuto compatibile con il mercato interno a favore di agricoltori, macelli e altre entità che lavorano, maneggiano, vendono o commercializzano prodotti derivanti da bovini e sottoposti al test BSE obbligatorio per importi inferiori a 40 EUR per test. Gli aiuti oltre l’importo massimo di 40 EUR per test sono incompatibili con il mercato interno e devono essere recuperati, ad eccezione di quelli concessi per progetti specifici che al momento della concessione rispettavano tutte le condizioni stabilite dal regolamento de minimis applicabile.
4. Il Belgio ha illegalmente dato esecuzione all’aiuto per il finanziamento dei test BSE in violazione dell’articolo 108, paragrafo 3, del TFUE durante il periodo compreso tra il 1o gennaio 2001 e il 30 giugno 2004.
Articolo 2
1. Il Belgio adotta ogni provvedimento necessario a recuperare presso i beneficiari gli aiuti illegali e incompatibili ai sensi dell’articolo 1, paragrafi 3 e 4.
2. Gli aiuti da recuperare includono gli interessi calcolati a decorrere dalla data in cui sono stati messi a disposizione dei beneficiari fino alla data del loro recupero.
3. Gli interessi sono calcolati secondo il regime dell’interesse composto conformemente alle disposizioni di cui al capo V del regolamento (CE) n. 794/2004.
4. Le somme vengono recuperate senza ritardi, conformemente alle procedure previste dal diritto nazionale, a condizione che consentano l’esecuzione immediata ed effettiva della presente decisione.
Articolo 3
Il recupero dell’aiuto di cui all’articolo 1, paragrafi 3 e 4, è immediato ed effettivo.
Il Belgio garantisce l’attuazione della presente decisione entro quattro mesi dalla data della sua notifica.
Articolo 4
1. Entro due mesi dalla notifica della presente decisione il Belgio fornisce alla Commissione le seguenti informazioni:
a)
un elenco dei beneficiari che ai sensi dell’articolo 1, paragrafi 3 e 4, hanno ottenuto aiuti nonché l’ammontare complessivo degli aiuti che ciascuno di essi ha ottenuto;
b)
l’importo totale (capitale e interessi) da recuperare presso i beneficiari;
c)
la descrizione dettagliata delle misure già adottate e programmate per conformarsi alla decisione;
d)
i documenti che comprovino che ai beneficiari è stato ordinato di rimborsare gli aiuti.
2. Il Belgio informa la Commissione dei progressi compiuti a seguito delle misure nazionali adottate per attuare la presente decisione fino al completamento del recupero dell’aiuto di cui all’articolo 1, paragrafi 3 e 4.
3. Trascorso il periodo di due mesi di cui al paragrafo 1, su richiesta della Commissione, il Belgio presenta una relazione sulle misure già adottate e programmate per conformarsi alla presente decisione. La relazione precisa inoltre in dettaglio gli importi degli aiuti e degli interessi già recuperati presso i beneficiari.
Articolo 5
Il Regno del Belgio è destinatario della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 27 luglio 2011