ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o státní podpoře C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10), kterou Řecko poskytlo podniku Varvaressos S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 8923)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/414/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci podpory č. C 8/10 (ex N 21/09 a NN 15/10) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 5. listopadu 2007 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na záchranu pro podnik Varvaressos S.A. (dále jen „Varvaressos“). Po výměně informací přijala Komise dne 16. července 2008 s ohledem na oznámené opatření rozhodnutí o nevznesení námitek.
(2)
Dne 15. ledna 2009 obdržela Komise od Řecka oznámení o podpoře na restrukturalizaci podniku Varvaressos.
(3)
Po výměně informací zahájila Komise dne 9. března 2010 formální vyšetřovací řízení týkající se podpory na restrukturalizaci, kterou Řecko oznámilo dne 15. ledna 2009, a rovněž státní záruky, kterou Řecko poskytlo protiprávně podniku Varvaressos v roce 2007. V souvislosti s touto státní zárukou Komise uvedla, že je možné, že zruší své rozhodnutí ze dne 16. července 2008, kterým schválila oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos.
(4)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 10. března 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Po zahájení řízení předalo Řecko dne 28. července 2010 připomínky a informace. Dne 18. června 2010 předložil své připomínky a informace rovněž podnik Varvaressos. Ostatní třetí strany podaly připomínky dne 4. června 2010, 14. června 2010 a 17. června 2010 (4).
(5)
Dopisem ze dne 9. července 2010 si Komise vyžádala další informace o výše uvedených státních opatřeních. Řecké orgány na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 14. září 2010.
(6)
Na žádost příjemce se dne 14. července 2010 konala schůzka. Při této příležitosti byl projednán pozměněný plán restrukturalizace.
2. POPIS
2.1 Příjemce
(7)
Podnik Varvaressos byl založen v roce 1975 a působí na textilním trhu jako přádelna (výroba vláken a obchod s vlákny). Podnik vyváží vlákna do 20 zemí, včetně Německa, Francie, Rakouska, Itálie, Španělska, Spojeného království a Slovinska. V roce 2009 uskutečnil podnik 52 % svého prodeje v jiných zemích EU než Řecko (57 % v roce 2008,67 % v roce 2007), 42 % v Řecku (40 % v roce 2008,32 % v roce 2007) a 6 % v zemích mimo EU (2 % v roce 2008,1 % v roce 2007).
(8)
V roce 2009 měl podnik v průměru 205 zaměstnanců (což představuje snížení oproti 212 zaměstnancům v roce 2008) a obrat ve výši 19 milionů EUR. Na základě údajů z roku 2007 mu patřilo desáté místo na řeckém textilním trhu. Jeho podíl na trhu s vlákny v roce 2008 činil […] %.
(9)
V období 2004-2009 se roční obrat podniku snížil z 28,4 milionu EUR na 19,2 milionu EUR (32 % pokles). V období 2006-2009 zaznamenala společnost nahromaděné ztráty, které vzrostly z 2 milionů EUR v roce 2006 na 17,2 milionu EUR v roce 2009. Hlavní finanční údaje podniku pro roky 2004-2009 jsou uvedeny v tabulce 1.
Tabulka 1
Hlavní finanční údaje podniku Varvaressos v období 2004-2009
(v milionech EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Obrat
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Zisk před zdaněním (EBT)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Nahromaděné ztráty
nepouž.
nepouž.
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Zapsaný kapitál
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Vlastní kapitál
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Podíl dluhu na vlastním kapitálu
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Údaje: účetních závěrek za roky 2004-2009
2.2. Opatření
(10)
V období 2007-2008 byla ve prospěch podniku Varvaressos provedena dvě státní opatření, neoznámená státní záruka pro restrukturalizaci stávajících půjček, která byla poskytnuta v květnu 2007 (opatření č. 1), a oznámená státní záruka za novou půjčku na záchranu podniku, kterou Komise schválila v červenci 2008 (opatření č. 2). V lednu 2009 oznámilo Řecko podporu na restrukturalizaci ve formě přímé dotace (opatření č. 3).
2.2.1 Plán obnovy z roku 2006
(11)
Za účelem obdržení výše uvedené podpory předložil podnik Varvaressos v prosinci 2006 řeckým orgánům plán obnovy s názvem „Strategický a obchodní plán na období 2006-2011“. Tento plán popisuje strategický cíl podniku a potřebná opatření a rovněž odhad finanční situace podniku na období 2006-2011. Plán stanoví: a) zvýšení podílu zvláštních vláken na celkové výrobě, a to z […] % v roce 2007 na […] % v roce 2011, s cílem zvýšit ziskové rozpětí podniku; b) snížení celkové výrobní kapacity z […] tisíc tun v roce 2007 na […] tisíc tun v období 2008-2011 a c) snížení počtu pracovníků v podniku z 237 osob v roce 2007 na 217 v roce 2011.
(12)
Dlouhodobé půjčky podniku ve výši 15,6 milionu EUR mají být podle očekávání splaceny do konce roku 2010. V období 2006-2009 se očekávají rovněž náklady ve výši [1-2] milionu EUR na investice do reorganizace řízení podniku a přesměrování výroby na ziskovější výrobky. Požadovaná státní podpora na období 2007-2011, která má napravit neúspěšné investice v období 2000-2005, jež vedly k potížím podniku, činí 13,5 milionu EUR. Podnik předpokládá, že v roce 2010 dosáhne životaschopnosti se ziskem před zdaněním (EBT) ve výši 1 milionu EUR a ziskovým rozpětím 3,5 % (v roce 2011 kladný zisk před zdaněním (EBT) ve výši 0,8 milionu EUR se ziskovým rozpětím 2,6 %). Prodej má podle očekávání vzrůst z 26,2 milionu EUR v roce 2006 na 29,3 milionu EUR v roce 2011 (12 % nárůst).
2.2.2 Opatření č. 1: neoznámená státní záruka z roku 2007
(13)
Dne 30. května 2007 vydalo Řecko ministerské rozhodnutí o poskytnutí státní záruky podniku Varvaressos jako zajištění pro restrukturalizaci stávajících půjček podniku v celkové výši 22,7 milionu EUR. Záruka se měla podle předpokladů vztahovat na 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR; ve skutečnosti však překročila celkovou výši související půjčky (viz bod 16).
(14)
Před restrukturalizací půjček v roce 2007 byla k pokrytí půjček podniku dána do zástavy pouze část nemovitého majetku podniku. V rámci restrukturalizace půjček v roce 2007 byla dodatečně zastavena zbývající část nemovitého majetku podniku. Tato zástava byla zřízena ve prospěch věřitelských bank podniku, a nikoli státu. Podle řeckého práva (5) však musí stát před vyplacením uplatněné záruky obdržet zajištění za zaručené půjčky.
(15)
Toto opatření nebylo Komisi oznámeno; Řecko místo toho v oznámení o podpoře na záchranu ze dne 5. listopadu 2007 uvedlo, že podnik předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci.
(16)
Toto opatření bylo založeno na neoznámeném systému záruk, který řecké ministerstvo financí schválilo dne 26. ledna 2007. Systém poskytoval státní záruky pro restrukturalizaci půjček, jež nebyly splaceny ke dni 31. prosince 2006 (bez ohledu na to, zda byly po lhůtě splatnosti, či nikoli), na novou půjčku. Příslušné půjčky byly poskytnuty průmyslovým a důlním podnikům, chovatelům hospodářských zvířat a hotelům usazeným a působícím v oblasti Imathia v severním Řecku, a to na investice do dlouhodobých aktiv a provozního kapitálu. Systém nestanovil za státní záruku žádnou prémii. Na základě jednoho z jeho ustanovení záruka nakonec zahrnovala maximální částku ve výši 30 milionů EUR a úroky, tudíž částku vyšší, než byla částka souvisejících půjček (22,7 milionu EUR) (6).
2.2.3 Opatření č. 2: oznámená státní záruka z roku 2008
(17)
Dne 16. července 2008 schválila Komise oznámenou podporu na záchranu podniku Varvaressos ve formě státní záruky za půjčku ve výši 2,4 milionu EUR (7). Rozhodnutí bylo přijato na základě informací, že podniku nebyla předtím poskytnuta žádná podpora na záchranu ani restrukturalizaci, a že podnik je proto způsobilý pro podporu na záchranu (8).
(18)
Záruka byla poskytnuta bez prémie pro ručitele (stát) a vztahovala se na celou částku úvěru, tj. 2,4 milionu EUR.
(19)
Podle oznámení opatření, které řecké orgány podaly dne 5. listopadu 2007, má z celkové částky podpory částka ve výši [1,0-2,0] milionu EUR financovat tyto investice: a) reorganizace a modernizace řízení podniku v období 2006-2009 ([…] milionu EUR) a b) přesměrování výroby na ziskovější výrobky v období 2007-2009 ([…] milionu EUR). Tyto investice byly rovněž součástí plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 15. ledna 2009, a měly se uskutečnit ve stejném období jako plán (viz body 22-23 a 42-43).
2.2.4. Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(20)
Dne 15. ledna 2009 oznámilo Řecko přímou dotaci ve výši 14 milionů EUR na financování plánu restrukturalizace podniku.
(21)
Podle předloženého plánu restrukturalizace byly potíže podniku způsobeny vysokými finančními náklady investičního programu, který se prováděl v období 2000-2005, vysokými provozními náklady a nedostatky v řízení podniku.
(22)
Plán se vztahuje na období 2006-2011. V průběhu formálního vyšetřovacího řízení byl plán náležitě aktualizován a upravován. Hlavní myšlenkou procesu restrukturalizace je úplné splacení většiny bankovních půjček podniku (včetně půjčky, pro niž byla v červenci 2008 schválena podpora na záchranu), snížení výroby a zaměstnanosti (9), přesměrování výroby na ziskovější výrobky (podíl výroby zvláštních vláken na celkové výrobě se má do roku 2012 zvýšit na […] %) a reorganizace a modernizace řízení podniku.
(23)
Podle tří scénářů obsažených v plánu restrukturalizace (založených na středních, nejoptimističtějších a nejpesimističtějších předpokladech) obnoví podnik svou dlouhodobou životaschopnost do konce roku 2011.
(24)
Podle všech tří scénářů se má podle očekávání prodej podniku zvýšit a náklady a výdaje (bez odpisů) se mají snížit. Předpokládá se proto, že EBT + D (10) podniku bude v roce 2010 záporný a v roce 2011 (na konci období restrukturalizace) kladný. Současně bude v roce 2011 ROE (11) podniku vyšší než jeho výpůjční náklady (12) (podle scénáře založeného na středních a nejoptimističtějších předpokladech) nebo stejná (podle scénáře založeného na nejpesimističtějších odhadech).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(25)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že slučitelnost opatření podpory bude posouzena na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (13). Komise proto provedla prvotní posouzení opatření podpory na základě kritérií stanovených ve zmíněných pokynech.
(26)
Komise za prvé podotýká, že ji Řecko neinformovalo o dřívější státní záruce, která byla podniku Varvaressos poskytnuta v květnu 2007. Komise rovněž uvádí, že jí Řecko ve svém oznámení o podpoře na záchranu v listopadu 2007 sdělilo, že podnik Varvaressos předtím neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Komise měla proto pochybnosti, zda by ve svém rozhodnutí z července 2008 považovala podnik za způsobilý pro podporu na záchranu, pokud by Řecko neposkytlo nesprávné informace ohledně záruky z roku 2007.
(27)
Za druhé, s ohledem na záruku z roku 2007 Komise rovněž zpochybnila způsobilost podniku pro oznámenou podporu na restrukturalizaci, tj. zda je dodržena zásada „jednou a dost“.
(28)
Pokud jde o postavení příjemce jakožto podniku v obtížích, Komise podotýká, že podnik Varvaressos lze vzhledem ke ztrátám a poklesu prodeje v předchozích letech považovat za podnik v obtížích. Komise však vyslovila pochybnosti, zda byl podnik Varvaressos skutečně v obtížích v roce 2007, kdy byla poskytnuta záruka, jelikož podnik údajně mohl dosáhnout restrukturalizace svých stávajících půjček u týchž bank i bez veřejné intervence.
(29)
Pokud jde o obnovení životaschopnosti, Komise vyjádřila pochybnosti ohledně časového harmonogramu plánu, který předpokládá obnovení dlouhodobé životaschopnosti do konce roku 2009. Jelikož rok 2009 skončil a hlavní část restrukturalizace nebyla dosud provedena, Komise se domnívala, že časový rámec stanovený pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti již nelze pokládat za reálný.
(30)
Komise mimoto vyjádřila pochybnosti ohledně předložených průzkumů trhu s vlákny, které pocházely z roku 2007. Vzhledem ke skutečnosti, že od té doby již uplynuly dva roky a že došlo k významným změnám ve světové ekonomice, je možné, že tyto průzkumy jsou již zastaralé. Komise proto požadovala nový soubor údajů a odhadů a novější průzkumy trhu.
(31)
Pokud jde o zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže, Komise vyslovila pochybnosti ohledně dvou navrhovaných kompenzačních opatření. K těmto opatřením patřilo: a) uzavření jednoho ze tří výrobních závodů podniku, a to závodu v Naousse, a b) prodej podílu v dceřiné společnosti „Thiva Ginning Mills SA“. Obě tato opatření se považovala především za nezbytná k tomu, aby příjemce dosáhl dlouhodobé životaschopnosti, a nepředstavovala tudíž kompenzaci pro konkurenty podniku za narušení hospodářské soutěže.
(32)
Co se týká omezení podpory na nezbytné minimum, Komise se domnívala, že za účelem posouzení je podnik Varvaressos velkým podnikem (v roce 2006 měl roční obrat ve výši 28 milionů EUR), a uvedla, že se podnik nachází v oblasti způsobilé pro podporu podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Na základě výše uvedených skutečností stanovila Komise vlastní příspěvek podniku v zásadě ve výši nejméně 40 % celkových nákladů plánu.
4. PŘIPOMÍNKY ŘECKA
(33)
Informace, které řecké orgány poskytly ohledně údajných opatření státní podpory, lze shrnout takto:
4.1 Záruka z roku 2007 jako státní podpora
(34)
Řecko uznává, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdí, že tato záruka nepředstavuje státní podporu. Řecko zejména uvedlo, že: a) věřitelské banky by souhlasily s restrukturalizací půjček i bez státní záruky; b) státní záruka nebyla potřebná, jelikož při restrukturalizaci dluhu byly půjčky dostatečně kryty aktivy s hodnotou vyšší, než je dlužná částka, a c) státní záruka z roku 2007 nezlepšila schopnost podniku získat finanční prostředky na kapitálovém trhu, jelikož podnik Varvaressos byl stále schopen získat finanční prostředky sám.
4.2 Příjemce podpory jakožto „podnik v obtížích“ v roce 2007
(35)
Řecko tvrdí, že podnik Varvaressos byl v roce 2007 skutečně podnikem v obtížích a že jen díky nezatíženým aktivům značné hodnoty mohl získat přístup na finanční trh i bez státní záruky.
(36)
Řecko rovněž uvedlo, že restrukturalizace půjček v roce 2007 nepostačovala k tomu, aby mohl podnik financovat svou restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček byla využita pouze k reorganizaci stávajícího silného zadlužení. Stále byly zapotřebí nové finanční prostředky a ty nebyly získány prostřednictvím restrukturalizace půjček v roce 2007. Podnik proto nebyl schopen obnovit sám svou životaschopnost a veřejná intervence byla v pořádku. Podnik Varvaressos tudíž splňuje kritérium uvedené v bodě 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(37)
V této souvislosti Řecko uvedlo, že pokud by se opatření z roku 2007 pokládalo za státní podporu, byl podnik způsobilý pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
4.3 Zásada „jednou a dost“
(38)
Podle Řecka byla všechna tři opatření, která jsou předmětem šetření (státní záruka z roku 2007, státní záruka z roku 2008 a oznámená přímá dotace), provedena s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace.
(39)
V prosinci 2006 požádal podnik Varvaressos o podporu na záchranu a restrukturalizaci a předložil stejný plán, jaký byl Komisi doručen později v lednu 2009. Časový rozdíl mezi podáním žádosti o podporu na záchranu a restrukturalizaci řeckým orgánům (prosinec 2006) a oznámením přímé dotace z roku 2009 Komisi (leden 2009) byl způsoben pouze administrativními záležitostmi, a nikoli opakujícími se potížemi a opakovanou potřebou zásahu státních orgánů.
(40)
Záruka z roku 2007 (opatření č. 1) měla vyřešit finanční problémy podniku v krátkodobém horizontu, a to tím, že prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek úvěrů poskytne podniku oddechový čas. Ostatní opatření měla odstranit finanční problémy podniku v dlouhodobém horizontu. Všechna tři opatření měla zároveň společnou povahu, jelikož se všechna zabývala problémem týkajícím se bankovních půjček podniku.
(41)
Řecko závěrem uvedlo, že všechna tři opatření jsou součástí téhož procesu restrukturalizace, a zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
4.4 Restrukturalizační náklady a vlastní příspěvek
(42)
Restrukturalizační náklady sestávají z restrukturalizace dlouhodobých bankovních půjček (23 milionů EUR), restrukturalizace zaměstnanosti (1 milion EUR), investic (3 miliony EUR) a restrukturalizace aktiv (1 milion EUR). Tyto náklady činí celkem 28 milionů EUR (14).
(43)
Řecko tvrdí, že celkové náklady restrukturalizace budou financovány ze státní podpory ve výši 14 milionů EUR a z vlastního příspěvku ve výši 14 milionů EUR. Vlastní příspěvek zahrnuje příjmy ve výši […] a částku ve výši 1 milionu EUR pocházející z prodeje podílu v dceřiné společnosti v roce 2007.
4.5 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(44)
Co se týká kompenzačních opatření, plán původně (před zahájením formálního vyšetřovacího řízení) navrhoval: a) zastavení činnosti v jednom ze tří výrobních závodů podniku, jež bylo zahájeno v roce 2007 a ukončeno v roce 2008, a b) odprodej podílu v dceřiné společnosti, k němuž došlo v roce 2007. Podnik uvedl, že tato dceřiná společnost byla v letech 2005 a 2006 ztrátová.
(45)
Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení navrhlo Řecko tato alternativní kompenzační opatření:
-
stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace,
-
zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(46)
Řecko uvedlo, že existují důvody, které v případě podniku Varvaressos opodstatňují méně přísná kompenzační opatření a nižší příspěvek.
(47)
Řecko zejména uvedlo, že se podnik Varvaressos nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podporovanou oblastí. Míra nezaměstnanosti v oblasti Imathia je oproti celostátnímu průměru dvojnásobná a HDP činí 70 % celostátního průměru. Počet textilních/oděvních společností v oblasti Imathia se v roce 2008 snížil z 296 na 181 (39 % pokles). V posledních několika málo letech zaniklo v podnicích s více než deseti zaměstnanci 56 % pracovních míst.
(48)
Řecko taktéž uvedlo, že se od roku 2006 velikost podniku Varvaressos významně zmenšila, a to uzavřením jednoho z jeho tří závodů a odprodejem jeho dceřiné společnosti. Uzavření výrobního závodu vedlo k snížení počtu pracovních sil o […] osobohodin a k snížení výrobní kapacity o 30 %, přičemž toto snížení je nevratné (sešrotování nebo prodej zařízení). Prodej dceřiné společnosti měl za následek snížení ročního obratu o 6,7 milionu EUR. Podíl společnosti na trhu se celkově snížil o 27 %, pokud jde o hodnotu prodeje, a o 30 % z hlediska jeho objemu. Podnik se rovněž zcela stáhl z Estonska, Maďarska a Rumunska a částečně z Rakouska, Německa, Francie, Spojeného království, Bulharska, České republiky, Itálie a Polska (stažení v rozmezí od […] % do […] %).
5. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(49)
Komise obdržela připomínky podniku Varvaressos. Jeho tvrzení se do velké míry shodovala s tvrzeními řeckých orgánů.
(50)
Komise obdržela připomínky rovněž od dalších třetích stran, a to od stran, které jsou spojeny s činností podniku Varvaressos nebo které jsou dotčeny jeho činností. Všechny připomínky oceňovaly postavení příjemce jako subjektu přispívajícího k místnímu hospodářství i jako zavedené společnosti. Bylo rovněž uvedeno, že by ukončení činnosti podniku významně snížilo zaměstnanost a výrobní kapacitu v Řecku, zejména v oblasti Imathia. Mimoto se uvádělo, že podpora pro podnik Varvaressos nevede vzhledem k minimálnímu podílu podniku na trhu k narušení hospodářské soutěže.
6. POSOUZENÍ: EXISTENCE PODPORY
6.1 Opatření č. 1 a 2: státní záruky z roku 2007 a 2008
(51)
V čl. 107 odst. 1 SFEU jsou za neslučitelné s vnitřním trhem prohlášeny podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, a ovlivňují obchod mezi členskými státy. Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí proto splňovat následující čtyři kritéria.
(52)
Opatření musí být za prvé poskytnuto státem nebo ze státních prostředků. Státní záruky ohrožují státní prostředky, jelikož jejich uplatnění je hrazeno ze státního rozpočtu. Jakákoli záruka, za niž není poskytnuto přiměřené protiplnění, mimoto znamená ztrátu finančních prostředků pro stát. Státní záruky jsou poskytovány rozhodnutím příslušných ministerstev. V dotyčném případě byly záruky podniku Varvaressos v roce 2007 a 2008 poskytnuty na základě rozhodnutí řeckého ministerstva financí. Kritérium týkající se státních prostředků je proto splněno.
(53)
Opatření musí za druhé příjemce zvýhodňovat. Komise se domnívá, že obě dotyčné záruky poskytly podniku Varvaressos nepatřičnou výhodu. Z důvodů objasněných v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (dále jen „sdělení o zárukách“) (15) získá dlužník výhodu v případě, že za záruku neplatí běžnou tržní cenu. V některých případech by však dlužník jakožto podnik, který má finanční potíže, nenašel finanční instituci, která by bez státní záruky byla ochotna půjčku poskytnout za jakýchkoli podmínek.
(54)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách Komise stanovila tři kumulativní podmínky, které pokládá za dostatečné, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky (tj. výhody). Tyto podmínky jsou následující:
-
dlužník nemá finanční potíže,
-
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky,
-
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit,
-
za záruku se platí běžná tržní cena.
(55)
Při použití těchto kritérií na daný případ Komise zjistila, že:
-
Podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 i záruky z roku 2008 finanční potíže (16).
-
Za druhé, jak je prokázáno v bodech 13, 16 a 18, vztahovala se záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 na více než 100 % půjček.
-
Za třetí, co se týká záruky z roku 2007, Komise uvádí, že rozsah poskytnuté záruky nebylo možno náležitě změřit. To prokazuje skutečnost, že podle informací, které poskytly řecké orgány (viz body 13 a 16), měla záruka původně pokrývat 80 % půjček, tj. 18,2 milionu EUR, nakonec však na základě jednoho ustanovení systému záruk zahrnovala 30 milionů EUR.
-
Za čtvrté, záruka z roku 2007 i záruka z roku 2008 byla poskytnuta s ohledem na půjčky pro podnik v obtížích a neobsahovala prémii pro ručitele (stát). Pouhá skutečnost, že za záruky nebyl uhrazen žádný poplatek, může naznačovat, že opatření poskytla podniku Varvaressos výhodu. Záruka bez uhrazení prémie není na komerčním bankovním trhu dostupná. To platí o to více pro záruky poskytnuté podnikům v obtížích, u nichž je riziko nesplacení vysoké.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že by podnik záruky z roku 2007 a 2008 nezískal za stejných podmínek na trhu, a tato opatření tudíž příjemce podpory zvýhodnila.
(57)
Za třetí, aby se opatření považovalo za podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být selektivní. Záruka z roku 2007 byla založena na odvětvovém systému a záruka z roku 2008 představovala opatření ad hoc pro podnik Varvaressos. Kritérium týkající se selektivity je proto splněno.
(58)
Opatření musí rovněž narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Podnik Varvaressos působí v odvětví, jehož výrobky jsou předmětem rozsáhlého obchodu mezi členskými státy a podléhají silné hospodářské soutěži. V době provedení opatření podpory uskutečnil podnik Varvaressos většinu svého prodeje v ostatních členských státech (viz výše bod 7). Dotyčná opatření podpory proto poskytla podniku Varvaressos ve srovnání s jeho konkurenty výhodu (viz body 53-56). Pokud státní podpora posílí postavení jednoho podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za podniky dotčené takovouto podporou. Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je proto splněno.
(59)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že státní záruky z roku 2007 a 2008 (opatření č. 1 a 2) představují státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 Opatření č. 3: oznámená přímá dotace z roku 2009
(60)
Pokud jde o kritérium týkající se státních prostředků a přičitatelnosti státu, tato přímá státní dotace pochází ze státního rozpočtu a schválilo ji příslušné ministerstvo. Toto kritérium je proto splněno.
(61)
Pokud jde o kritérium týkající se výhody, o přímé dotaci bylo rozhodnuto ve prospěch podniku, který má finanční potíže. Řecký stát neobdržel za dotaci žádné protiplnění. Dotace proto poskytuje podniku Varvaressos výhodu.
(62)
Komise se tudíž domnívá, že oznámená přímá dotace z roku 2009 podnik zvýhodňuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(63)
Pokud jde o kritérium týkající se selektivity, o přímé dotaci bylo rozhodnuto na základě rozhodnutí ad hoc určeného podniku. Toto kritérium je proto splněno.
(64)
Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je splněno stejně jako v bodě 58.
(65)
Na základě výše uvedených úvah dospěla Komise k závěru, že oznámená přímá dotace z roku 2009 představuje státní podporu pro podnik Varvaressos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.3 Protiprávní podpora
(66)
Podle čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (17), je nutno za protiprávní podporu pokládat novou podporu uskutečňovanou v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU.
(67)
V daném případě poskytlo Řecko podniku Varvaressos státní záruku z roku 2007, aniž by ji oznámilo Komisi a vyčkalo na její připomínky či konečné rozhodnutí o slučitelnosti opatření s vnitřním trhem.
(68)
Komise se proto v této fázi domnívá, že státní záruka z roku 2007 je protiprávní.
7. POSOUZENÍ: SLUČITELNOST SE SFEU
(69)
Jak je uvedeno v bodě 4.1 sdělení o zárukách, nevyhovuje-li individuální záruka nebo systém záruk principu investora v tržním hospodářství, má se za to, že obsahuje státní podporu. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Před posouzením slučitelnosti podpory musí proto Komise kvantifikovat prvek podpory.
7.1 Kvantifikace podpory
(70)
Záruky z roku 2007 a 2008: ve sdělení o zárukách stanovila Komise obecné zásady pro výpočet prvku podpory obsaženého v zárukách.
(71)
Komise se domnívá, že státní záruku lze v zásadě považovat za podporu až do celkové výše související půjčky, pokud příjemce není schopen získat sám přístup na finanční trhy (viz bod 2.2 a bod 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(72)
Sdělení o zárukách stanoví v bodech 4.1 (obecná pravidla), 4.2 (prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (prvek podpory v systémech záruk) pravidla, která se používají při výpočtu prvku podpory v zárukách. V následujících bodech použije Komise tato pravidla na opatření č. 1 a 2.
(73)
V daném případě Řecko prokázalo, že podnik Varvaressos měl v době poskytnutí záruky z roku 2007 dosud přístup na finanční trhy (viz bod 35). Komise se proto domnívá, že by podnik měl přístup na finanční trhy i bez státní záruky z roku 2007.
(74)
Co se týká záruky z roku 2008, Komise podotýká, že Řecko záruku z roku 2008 oznámilo v témže roce (listopad 2007), v němž poskytlo záruku z roku 2007 (květen 2007). Komise se proto domnívá, že rovněž v době poskytnutí záruky z roku 2008 měl podnik stále určitou úvěruschopnost a přístup na finanční trh (18).
(75)
Vzhledem k finančním potížím podniku v době provedení opatření by však obchodní banky účtovaly vyšší úrokovou sazbu, než jaké bylo dosaženo se státní zárukou, jelikož záruka představuje pro banky další zajištění. Komise proto usuzuje, že výhodou, kterou podnik Varvaressos získal prostřednictvím záruk z roku 2007 a 2008, není celková výše půjček, které podnik mohl získat i bez státních záruk, nýbrž nižší úroková sazba, jíž bylo díky zárukám dosaženo.
(76)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách by se v případě neexistence srovnatelné tržní prémie měly porovnat všechny finanční náklady na půjčku získanou na trhu se zárukou a bez záruky (tj. úroková sazba u podobné půjčky bez záruky by se měla porovnat s úrokovou sazbou + záruční prémií za půjčku se státní zárukou).
(77)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Ve svém sdělení o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 2008 (19) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“) proto Komise vypracovala finanční metodiku, kterou lze z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách použít jako náhradní proměnnou za tržní úrokovou sazbu.
(78)
V daném případě neexistuje žádný údaj o tom, jakou částku by podnik Varvaressos zaplatil za srovnatelnou půjčku bez záruky. Obě záruky byly mimoto poskytnuty před začátkem hospodářské a finanční krize. Komise zastává názor, že kvůli době, která uplynula od provedení opatření, by byl výpočet „skutečné“ tržní sazby pro řecký textilní podnik obtížný. Komise proto jako náhradní proměnnou za tržní sazbu použije příslušnou referenční sazbu.
(79)
Pokud jde o státní záruku z roku 2007, v době, kdy byla poskytnuta, bylo možno zajištění půjček podniku Varvaressos považovat pro účely sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 za vysoké (20). Prvek podpory obsažený ve státní záruce z roku 2007 je proto nutno vypočítat pomocí marže ve výši 400 bazických bodů, která je použitelná na půjčky podniků v obtížích s vysokým zajištěním.
(80)
Na tomto základě byla výše tržních úroků, jež by bylo nutno zaplatit za půjčku, na niž se vztahovala záruka z roku 2007, v případě neexistence státní záruky vypočtena celkem na 7,3 milionu EUR. Úroky skutečně zaplacené za tuto půjčku (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od ledna 2007 do prosince 2010 činí celkem 4,9 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je nutno připočítat k částce podpory pro plán restrukturalizace (21).
(81)
Pokud jde o státní záruku z roku 2008, související půjčka ve výši 2,4 milionu EUR byla podniku vyplacena dne 10. února 2009. Její úroková sazba činila 6měsíční Euribor plus 3,6 % a doba trvání byla šest měsíců (nebo do skončení posuzování plánu restrukturalizace). Tato půjčka nebyla dosud splacena (nadále zůstává počáteční jistina).
(82)
Podnik se stále nacházel v obtížích a neměl již žádná volná aktiva, která by mohl nabídnout jako zajištění (22). Při neexistenci zajištění Komise tudíž k základní řecké úrokové sazbě připočetla přirážku ve výši 1 000 bazických bodů, což vedlo k tržním úrokům ve výši 550 000 EUR, jež by měly být uhrazeny za financování z roku 2008. Úroky, které se skutečně vztahovaly na půjčku z roku 2008, činily (za záruku neexistoval žádný poplatek) za období od února 2009 (kdy byla vyplacena související půjčka) do prosince 2010 celkem 0,25 milionu EUR. Rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou sazbou, kterou by podnik hradil bez záruky, a úrokovou sazbou, jíž bylo dosaženo prostřednictvím státní záruky po uhrazení případných prémií, se rovná prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, jenž se připočítá k částce podpory pro plán restrukturalizace.
(83)
Co se týká opatření č. 3, vzhledem ke skutečnosti, že se jedná o přímou dotaci, představuje prvek podpory celá částka ve výši 14 milionů EUR.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností činí prvek podpory obsažený v opatřeních č. 1, 2 a 3 celkem 16,7 milionu EUR.
7.2 Právní základ pro posouzení: pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci
(85)
Jelikož opatření představují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jejich slučitelnost je nutno posoudit na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 zmíněného článku.
(86)
Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a odst. 3 písm. d) a e) nejsou zjevně použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly.
(87)
Podnik Varvaressos byl v době provedení opatření podnikem v obtížích (viz bod 9 výše a body 89-90 níže), slučitelnost opatření podpory lze proto posoudit pouze na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, tj. podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.
7.3 Způsobilost podniku
(88)
Co se týká bodu 10 písm. a) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, Komise podotýká, že ačkoliv podnik Varvaressos přišel v období 2004-2009 o podstatnou část svého vlastního kapitálu, neztratil v posuzovaném období (2007-2009) více než polovinu svého zapsaného kapitálu. Pokud jde o bod 10 písm. c), podnik Varvaressos nesplnil podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.
(89)
Na druhou stranu (jak je uvedeno v bodě 9) se finanční situace podniku v období 2006-2009 významně zhoršila. Vyvozuje se proto závěr, že podnik Varvaressos byl již v roce 2006 podnikem v obtížích ve smyslu bodu 11 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, jelikož jeho ztráty rostly a obrat se snižoval.
(90)
Pokud jde o bod 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zdá se, že v roce 2007 podnik skutečně potřeboval více finančních prostředků, než kolik činily jeho stávající půjčky, aby mohl dosáhnout životaschopnosti. To prokazuje skutečnost, že v roce 2006 podnik požádal o podporu na restrukturalizaci. Restrukturalizace půjček z roku 2007 proto nepostačovala k obnovení životaschopnosti, jelikož sloužila pouze k splacení stávajících půjček, a nikoli k získání dalších úvěrů. Komise proto uznává, že podnik nemohl v roce 2007 obnovit svou životaschopnost bez státní podpory a že měl finanční potíže také podle bodu 9 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.4 Zásada „jednou a dost“
(91)
Komise považuje státní záruky z roku 2007 a 2008 za podporu na záchranu. První záruka měla vyřešit finanční potíže podniku Varvaressos v krátkodobém horizontu tím, že mu prostřednictvím dvouletého zmrazení splátek půjček poskytne oddechový čas. Druhá záruka měla udržet podnik na trhu, dokud nebude předložen plán restrukturalizace.
(92)
Navzdory skutečnosti, že záruka z roku 2007 byla ve skutečnosti opatřením podpory na záchranu, nebyla ukončena do šesti měsíců od data provedení (30. května 2007), tj. do 30. listopadu 2007. To by v zásadě představovalo zneužití (protiprávní) podpory a porušení zásady „jednou a dost“.
(93)
Komise však musí slučitelnost opatření podpory posoudit rovněž na základě všech ostatních možných důvodů. Bod 20 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci omezuje tyto důvody na důvody stanovené v těchto pokynech. To přesto umožňuje považovat podporu na záchranu za podporu na restrukturalizaci, tj. jako součást nepřetržité restrukturalizace (viz rovněž věc C11/2007, Ottana Energia (23)).
(94)
V této souvislosti se Komise s ohledem na otázku, zda jsou tři opatření, která jsou předmětem šetření, součástí nepřetržité restrukturalizace, domnívá, že tomu tak skutečně je. Tato úvaha vyplývá z těchto skutečností:
(95)
Za prvé, všechna tři opatření měla stejný účel, tj. vyřešit problém vyplývající z vysokých úvěrových závazků podniku v minulosti.
(96)
Záruky z roku 2007 a 2008 nepostačovaly k tomu, aby podnik získal finanční prostředky potřebné pro restrukturalizaci (které se rovnaly přinejmenším jeho celkovým půjčkám, tj. 25,4 milionu EUR na konci roku 2006), jelikož těchto finančních prostředků bylo možno dosáhnout pouze kombinací všech tří opatření jakožto tří tranší v rámci jednoho procesu restrukturalizace.
(97)
Účelem největší části půjčky, na niž se vztahovala záruka z roku 2008 (1,8 milionu EUR z celkové částky ve výši 2,4 milionu EUR), bylo financování stejných investic jako v případě dotace na restrukturalizaci z roku 2009. Tyto investice se měly současně uskutečnit v témže období jako plán restrukturalizace z roku 2009 (viz bod 19).
(98)
Plán restrukturalizace z roku 2009 je mimoto stejný jako plán obnovy, který podnik předložil řeckým orgánům již v roce 2006 (viz body 11-12), s určitými změnami provedenými v souvislosti s jeho posuzováním.
(99)
Restrukturalizace skutečně začala v roce 2006. Plán zahrnoval konkrétně čtyři restrukturalizační opatření, která byla provedena nebo začala být prováděna před poskytnutím záruky z roku 2007 (květen 2007), tj. snížení výroby (2006), snížení počtu pracovníků (2006), prodej dceřiné společnosti Thiva (leden 2007) a reorganizace a modernizace řízení podniku (2006).
(100)
Komise proto vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, představují tranše v rámci téže restrukturalizace, které byly poskytnuty s cílem usnadnit provedení jediného plánu restrukturalizace. Zásada „jednou a dost“ není tudíž porušena.
7.5 Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(101)
Na základě výše uvedených skutečností posoudí Komise slučitelnost všech tří opatření podpory jako součástí nepřetržité restrukturalizace.
(102)
Komise je názoru, že opatření stanovená v plánu restrukturalizace skutečně řeší přesné příčiny potíží podniku. Podle názoru Komise plán jako příčiny potíží podniku Varvaressos správně identifikuje níže uvedené činitele (vnější a vnitřní):
-
vysoké půjčky v minulosti (v období 2000-2005),
-
vysoké provozní náklady (snížení marže v důsledku asijské konkurence a rychle rostoucí ceny vstupů),
-
neschopnost reagovat na vývoj na trhu.
(103)
Navrhovaná restrukturalizační opatření mají tyto problémy odstranit. Plán za prvé navrhuje finanční restrukturalizaci podniku, za druhé navrhuje konkrétní opatření k zlepšení ziskového rozpětí podniku změnou skladby příjmů a snížením provozních nákladů a za třetí navrhuje modernizaci řízení. Restrukturalizační opatření jsou rozdělena do 14 „akcí“, přičemž jsou stanoveny náklady každé akce. Komise vyvozuje závěr, že navrhované akce (jak se zdá) přiměřeně řeší základní problémy podniku.
(104)
Co se týká finančního dopadu plánu restrukturalizace, finanční výhledy reálně sledují provádění balíčku restrukturalizačních opatření. Zvýšení obratu (přibližně o 5 % ročně) a zvýšení provozních výnosů (přibližně o 10 % ročně) po provedení restrukturalizačních opatření (tj. změny sortimentní skladby a racionalizace nákladů) je přiměřené.
(105)
Na tomto základě Komise uznává, že restrukturalizace podniku umožní obnovit jeho životaschopnost v roce 2011 a jeho akcionáři docílí návratnosti investovaného kapitálu, která bude vyšší než výpůjční náklady nebo (v nejhorším případě) stejná, a dosáhne tudíž uspokojivé úrovně. Komise podotýká, že těchto výsledků bude dosaženo v přiměřené lhůtě a že očekávané výsledky jsou založeny na přiměřených předpokladech.
(106)
Komise se proto domnívá, že plán splňuje kritéria stanovená v bodech 35-37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.6 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(107)
Pokud jde o navrhovaná kompenzační opatření, plán restrukturalizace navrhuje: a) stažení podniku z řeckého trhu nejméně o 10 % v porovnání s prodejem v Řecku v roce 2009, a to do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace, a b) zákaz poskytnutí jakéhokoliv druhu státní podpory podniku do konce roku 2013, tj. dva roky od skončení restrukturalizace.
(108)
Komise má za to, že navrhované 10 % stažení z řeckého trhu umožní konkurentům vstoupit na trh nebo zvýšit prodej na trhu, na němž má podnik silnou přítomnost. Přítomnost podniku na řeckém trhu se v minulých letech podstatně zvýšila, a to z 32 % na 42 %, na rozdíl od jeho prodeje v EU, který se snížil z 67 % na 52 % (viz bod 7). Podnik mimoto na řeckém textilním trhu zaujímá desáté místo (podle údajů z roku 2007, viz bod 8). V posledních letech se současně zvýšila přítomnost podniku v zemích mimo EU (z 1 % na 6 %), což prokazuje, že životaschopnost podniku nezávisí na vyšší přítomnosti na trhu EU.
(109)
Stažení z řeckého trhu bude současně znamenat, že se podnik Varvaressos částečně nebo zcela vzdá svých zavedených obchodních vztahů v rámci své země a pokusí se je nahradit novými vztahy v ostatních členských státech EU nebo ve třetích zemích. To bude skutečnou zkouškou konkurenceschopnosti podniku.
(110)
Komise rovněž podotýká, že na základě všech tří scénářů týkajících se životaschopnosti se má prodej podniku podle očekávání zvýšit (viz bod 24). Snížení prodeje v Řecku však není v rozporu se zvýšením obratu: snížení prodeje se může uskutečnit ve prospěch konkurentů podniku tím, že se pro ně uvolní kapacita; zvýšení obratu umožní životaschopnost příjemce.
(111)
Bylo by však možno tvrdit, že vhodným rokem, jenž by se měl použít jako referenční rok pro 10 % stažení z řeckého trhu, by měl být spíše rok 2006 než rok 2009. Důvodem je skutečnost, že podle bodu 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být snížení „nedílnou součástí restrukturalizace, jak je stanoveno v jejím plánu“. Restrukturalizace podniku skutečně začala v roce 2006 a měla trvat pět let (do roku 2011). Podle této logiky by proto kompenzační opatření mělo mít dopad, který bere v úvahu celou dobu trvání restrukturalizace a odpovídá této době, a nikoli pouze její části.
(112)
Komise na druhou stranu uvádí, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě byl prodej podniku v Řecku v roce 2009 vyšší než prodej v roce 2006 (8,1 milionu EUR oproti 7,1 milionu EUR). Komise proto usuzuje, že opatření je nutno vyčíslit v porovnání s prodejem v roce 2009, jelikož takto bude mít vyšší dopad.
(113)
Pokud jde o zákaz jakéhokoliv druhu státní podpory, Komise jej pokládá za doplněk ke stažení z řeckého trhu, které je již na uspokojivé úrovni (10 %). Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47), což znamená, že by podnik mohl být způsobilý pro investiční podporu s intenzitou podpory ve výši 40 %. Zákazy týkající se budoucí podpory již byly jako dodatečná kompenzační opatření schváleny dříve ve věcech Alstom (24) a Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Komise se mimoto domnívá, že se velikost podniku zmenšila natolik, že by další zmenšení bylo kritické pro jeho životaschopnost (viz bod 48).
(115)
Komise současně znovu podotýká, že dopad kompenzačních opatření musí být co nejvýznamnější. V daném případě má proto Komise za to, že by se doba trvání budoucího zákazu státní podpory měla prodloužit na více než dva roky. To neohrozí životaschopnost podniku, nýbrž napraví přílišné narušení hospodářské soutěže. Komise se proto domnívá, že vhodnější je čtyřletý zákaz.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že výše popsaná kompenzační opatření splňují požadavky pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Konkrétně: a) přinášejí prospěch konkurentům podniku Varvaressos ve smyslu bodu 31; b) mají podobu stanovenou v bodě 39 a bodě 46 písm. c) a c) uskuteční se na trhu, na němž bude mít podnik Varvaressos po restrukturalizaci významné postavení ve smyslu bodu 40.
(117)
V souladu s bodem 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou kompenzační opatření úměrná rušivým účinkům dotyčné podpory, a zejména velikosti a relativnímu významu daného podniku na trhu. Podnik Varvaressos měl v roce 2008 malý podíl na trhu pro výrobu vláken v EU ve výši […] % (viz bod 8).
(118)
V bodě 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je současně stanoveno, že v podporovaných oblastech mohou být podmínky pro schválení podpory méně přísné. Podnik Varvaressos se nachází v oblasti Imathia, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47).
(119)
Na základě výše uvedených skutečností se kompenzační opatření, která Řecko navrhuje, nejeví jako dostatečná. Komise se na druhou stranu domnívá, že opatření spolu s prodlouženým zákazem budoucí podpory do roku 2015 skutečně splňují kritéria týkající se kompenzačních opatření, která jsou stanovena v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
7.7 Podpora omezená na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(120)
Řecko uvedlo, že podle kritérií stanovených v doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (26) je podnik od roku 2009 středně velkým podnikem. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že podnik obdržel státní podporu poprvé v roce 2007, měl by se pro účely tohoto posouzení pokládat za velký podnik (v roce 2006 měl roční obrat 28 milionů EUR). Příspěvek podniku k plánu restrukturalizace by měl tudíž v souladu s bodem 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci v zásadě činit přinejmenším 50 % celkových nákladů plánu.
(121)
Komise však podotýká, že se podnik nachází v oblasti, která je pro účely regionální podpory podle odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU podporovanou oblastí (viz bod 47). Podle bodu 56 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci mohou být v podporovaných oblastech podmínky pro schválení podpory méně přísné, co se týče výše příspěvku ze strany příjemce podpory, pokud nestanoví pravidla pro státní podporu v určitém odvětví jinak.
(122)
Na základě výše objasněných okolností a v souladu se svou praxí se Komise domnívá, že v daném případě činí náležitý vlastní příspěvek podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci 40 %.
(123)
Na základě výše uvedených skutečností a výpočtu opatření podpory v bodech 70 až 84 je celková restrukturalizace ve výši 30,7 milionu EUR financována takto:
-
podpora ve výši 16,7 milionu EUR: přímá dotace ve výši 14 milionů EUR s připočtením prvku podpory ve výši 2,4 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2007 (na základě scénáře zahrnujícího marži ve výši 400 bazických bodů), a prvku podpory ve výši 0,3 milionu EUR, který je obsažen ve státní záruce z roku 2008 (1 000 bazických bodů),
-
plus vlastní příspěvek ve výši 14 milionů EUR.
(124)
Vlastní příspěvek podniku proto činí 46 % celkových finančních nákladů restrukturalizace, tj. je vyšší než minimální 40 % vlastní příspěvek, jak je stanoveno v bodě 122, a podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je tudíž v rámci příslušných mezí.
8. ZRUŠENÍ ROZHODNUTÍ KOMISE O PODPOŘE NA ZÁCHRANU Z ČERVENCE 2008
(125)
Státní záruka z roku 2007 prokazuje, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 (viz bod 1) bylo založeno na nesprávných informacích, které poskytly řecké orgány. Řecké orgány v oznámení podpory na záchranu (listopad 2007) zejména uvedly, že podnik Varvaressos neobdržel žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci, ačkoliv mu byla v květnu 2007 poskytnuta státní záruka.
(126)
Podle článku 9 procesního nařízení může Komise poté, co měl dotyčný členský stát možnost předložit své připomínky, zrušit rozhodnutí, které učinila podle čl. 4 odst. 3, pokud bylo rozhodnutí založeno na nesprávné informaci poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí.
(127)
V daném případě nebylo Komisi známo, že podnik Varvaressos již dříve obdržel podporu v době, kdy měl potíže. Nebyla proto zkoumána zásada „jednou a dost“ a při výpočtu podpory na záchranu nebyla zohledněna již poskytnutá podpora.
(128)
Rozhodnutím o zahájení řízení ze dne 9. března 2010 poskytla Komise Řecku možnost předložit připomínky ke skutečnosti, že rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 bylo založeno na nesprávné informaci, kterou poskytly řecké orgány, a sice že podnik Varvaressos neobdržel předtím žádnou podporu na záchranu ani restrukturalizaci. Ve svých připomínkách Řecko uznalo, že v květnu 2007 poskytlo státní záruku. Řecko však tvrdilo, že záruka z roku 2007 nepředstavuje státní podporu (viz bod 34). Komise nemůže argumenty Řecka uznat, jelikož jsou založeny na hypotetických tvrzeních a kritériích týkajících se opatření, která nejsou státní podporou, nebo narušují správný význam úvěrového hodnocení.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností je nutno rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu z července 2008 zrušit.
9. ZÁVĚR
(130)
Komise vyvozuje závěr, že opatření podpory, která jsou předmětem šetření, jsou slučitelná s vnitřním trhem, jsou-li dodrženy určité podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2008, kterým se schvaluje oznámená podpora na záchranu pro podnik Varvaressos, se zrušuje z důvodu nesprávné informace poskytnuté během řízení, která byla rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí, v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999.
Článek 2
Podpora, kterou Řecko částečně provedlo a kterou zamýšlí částečně provést ve prospěch podniku Varvaressos S.A. ve výši 16,7 milionu EUR, je s výhradou podmínek stanovených v článku 3 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 3
1. Je nezbytné úplné provedení plánu restrukturalizace podniku Varvaressos.
2. Počínaje rokem 2011 se roční obrat podniku Varvaressos z prodeje v Řecku musí snížit o 10 % v porovnání s obratem z prodeje v Řecku v roce 2009. Toto omezení platí pro kalendářní roky 2011, 2012 a 2013.
3. Podniku nebude až do konce roku 2015 poskytnut žádný druh státní podpory. To zahrnuje jakékoli financování z místních, regionálních nebo celostátních zdrojů a zdrojů EU.
4. Dvě předchozí podmínky se vztahují na podnik Varvaressos, na všechny jeho budoucí dceřiné společnosti a na společnosti, které ovládají akcionáři podniku Varvaressos, pokud tyto společnosti využívají výrobní aktiva (např. výrobní závody, výrobní linky), která v současnosti patří podniku Varvaressos nebo jeho dceřiným společnostem. Tyto podmínky budou platit i po prodeji podniku Varvaressos a/nebo jeho sloučení do jiného právního subjektu nebo v případě, budou-li aktiva podniku Varvaressos prodána jako fungující podnik jinému právnímu subjektu.
5. Za účelem sledování dodržování všech předchozích podmínek předkládá Řecko Komisi pololetní zprávy o stavu pokroku při restrukturalizaci podniku Varvaressos. Pokud jde o omezení prodeje, Řecko předkládá Komisi výroční zprávy, které jsou zaslány nejpozději do konce ledna a v nichž jsou uvedeny údaje o prodeji za předchozí kalendářní rok.
Článek 4
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Řecko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 14 dicembre 2010
sul caso relativo all’aiuto di Stato C 8/10 (ex N 21/09 e NN 15/10) al quale la Grecia ha dato esecuzione a favore della Varvaressos SA
[notificata con il numero C(2010) 8923]
(Il testo in lingua greca è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2011/414/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea (TFUE), in particolare l’articolo 108, paragrafo 2, primo comma (1),
visto l’accordo sullo Spazio economico europeo (SEE), in particolare l’articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
vista la decisione della Commissione (2) d’iniziare riguardo alla misura C 8/10 (ex N 21/09 e NN 15/10) il procedimento di cui all’articolo 108, paragrafo 2, TFUE,
dopo aver invitato gli interessati a presentare osservazioni a norma dei suddetti articoli e tenuto conto di tali osservazioni,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
(1)
Il 5 novembre 2007 la Commissione ha ricevuto dalla Grecia la notifica di un aiuto per il salvataggio a favore della Varvaressos SΑ (la «Varvaressos»). Dopo uno scambio d’informazioni, il 16 luglio 2008 la Commissione ha adottato una decisione nella quale non sollevava obiezioni nei confronti della misura notificata.
(2)
Il 15 gennaio 2009 la Commissione ha ricevuto dalla Grecia la notifica di un aiuto per la ristrutturazione accordato alla Varvaressos.
(3)
Dopo uno scambio d’informazioni, il 9 marzo 2010 la Commissione ha iniziato il procedimento formale di esame sull’aiuto per la ristrutturazione notificato dalla Grecia il 15 gennaio 2009 e su una garanzia che lo Stato aveva illegalmente concesso alla Varvaressos nel 2007. Riguardo a tale garanzia, la Commissione ha menzionato la possibilità di revocare la decisione del 16 luglio 2008, con la quale essa aveva approvato l’aiuto per il salvataggio accordato alla Varvaressos.
(4)
La decisione d’iniziare il procedimento è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea il 10 marzo 2009 (3). Dopo l’inizio del procedimento, la Grecia ha presentato osservazioni e informazioni il 28 luglio 2010. La Varvaressos aveva presentato osservazioni e informazioni il 18 giugno 2010. Altri terzi interessati (4) hanno presentato osservazioni il 4, 14 e 17 giugno 2010.
(5)
Con lettera del 9 luglio 2010 la Commissione ha chiesto informazioni supplementari riguardo ai suddetti provvedimenti statali. Le autorità greche hanno risposto con lettera del 14 settembre 2010.
(6)
A richiesta della beneficiaria, il 14 luglio 2010 si è tenuta una riunione nella quale si è esaminato il piano modificato di ristrutturazione.
2. DESCRIZIONE
2.1. La beneficiaria
(7)
La Varvaressos, costituita nel 1975, opera nel mercato dei tessili nel settore della filatura (produzione e vendita di filati). Essa esporta filati in 20 Stati, tra cui Germania, Francia, Austria, Italia, Spagna, Regno Unito e Slovenia. Nel 2009 l’impresa ha venduto per il 52 % in Stati membri dell’UE fuori della Grecia (il 57 % nel 2008, il 67 % nel 2007), per il 42 % in Grecia (il 40 % nel 2008, il 32 % nel 2007) e per il 6 % in Stati non membri dell’UE (il 2 % nel 2008, l’1 % nel 2007).
(8)
Nel 2009 l’impresa ha avuto in media 205 dipendenti (rispetto a 212 nel 2008) e un fatturato di 19 milioni di EUR. Secondo i dati del 2007, la Varvaressos era al decimo posto nel mercato greco dei prodotti tessili. Sul mercato dei filati la sua quota era di […] % nel 2008.
(9)
Nel periodo 2004-2009 il fatturato annuo dell’impresa si è ridotto da 28,4 milioni di EUR a 19,2 milioni di EUR (un calo del 32 %). Nel periodo 2006-2009 l’impresa ha cumulato perdite, che sono passate da 2 milioni di EUR nel 2006 a 17,2 milioni di EUR nel 2009. I principali dati finanziari dell’impresa negli esercizi 2004-2009 sono presentati nella seguente tabella 1.
Tabella 1
Principali dati finanziari della Varvaressos negli esercizi 2004-2009
(milioni di EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Fatturato
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Risultato operativo prima del prelievo fiscale
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Perdite cumulate
n. d.
n. d.
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Capitale sociale
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Capitale proprio
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Rapporto tra debito e capitale proprio
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Fonte: Bilanci degli esercizi 2004-2009.
2.2. Le misure statali
(10)
Nel periodo 2007-2008 lo Stato ha adottato a favore della Varvaressos due misure: nel maggio 2007 una garanzia statale non notificata, relativa alla ritempificazione dei mutui ottenuti (misura n. 1) e nel luglio 2008 una garanzia statale notificata, relativa a un nuovo mutuo per il salvataggio, che è stata approvata dalla Commissione (misura n. 2). Nel gennaio 2009 la Grecia ha notificato una misura di aiuto per la ristrutturazione in forma di sovvenzione diretta (misura n. 3).
2.2.1. Il piano di riassetto del 2006
(11)
Per ricevere i suddetti aiuti, nel dicembre 2006 la Varvaressos ha presentato alle autorità greche un piano di riassetto economico dal titolo «Piano strategico e imprenditoriale 2006-2011», nel quale si descrivevano l’obiettivo strategico dell’impresa e le azioni necessarie a tal fine e si prospettava la situazione finanziaria per il periodo 2006-2011. Tale piano prevedeva: 1) aumento, nella produzione complessiva, della percentuale di filati speciali da […] % nel 2007 a […] % nel 2011, allo scopo d’incrementare il margine di profitto dell’impresa; 2) riduzione della capacità totale di produzione da […] mila tonnellate nel 2007 a […] mila tonnellate nel periodo 2008-2011; 3) riduzione del numero di dipendenti da 237 nel 2007 a 217 nel 2011.
(12)
Era previsto che l’impresa rimborsasse entro il 2010 i mutui a lungo termine, che ammontavano a 15,6 milioni di EUR. Inoltre, per il periodo 2006-2009 era previsto l’investimento di [1-2] milioni di EUR per riorganizzare la gestione dell’impresa e riorientarne la produzione verso prodotti più redditizi. L’aiuto di Stato richiesto per gli esercizi 2007-2011, dell’importo di 13,5 milioni di EUR, era inteso a ovviare agli investimenti non fruttiferi del periodo 2000-2005, che avevano causato le difficoltà in cui versava l’impresa. La Varvaressos contava di ripristinare la propria redditività nel 2010 ottenendo un risultato operativo, prima del prelievo fiscale, di 1 milione di EUR e un margine di profitto del 3,5 % (per il 2011 erano previsti un risultato operativo, prima del prelievo fiscale, di 0,8 milioni di EUR e un margine di profitto del 2,6 %). Il fatturato doveva aumentare da 26,2 milioni di EUR nel 2006 a 29,3 milioni di EUR nel 2011 (un incremento del 12 %).
2.2.2. Misura n. 1: garanzia statale, non notificata, del 2007
(13)
Il 30 maggio 2007, mediante decisione ministeriale, la Grecia ha concesso alla Varvaressos una garanzia statale per la ritempificazione dei mutui non ancora rimborsati dall’impresa, che ammontavano in totale a 22,7 milioni di EUR. La garanzia doveva coprire l’80 % dei mutui, ossia 18,2 milioni di EUR, ma in effetti era superiore al totale dei mutui da rimborsare (cfr. il considerando 16 della presente decisione).
(14)
Prima della ritempificazione del 2007, soltanto una parte dei beni immobili dell’impresa erano ipotecati a copertura dei mutui, ma con la ritempificazione del 2007 l’ipoteca è stata estesa anche agli altri beni immobili. L’ipoteca era a favore non dello Stato ma delle banche che avevano concesso i mutui all’impresa. Secondo la legge greca (5), tuttavia, prima di effettuare il pagamento quando una garanzia viene richiamata lo Stato deve avvalersi delle ipoteche costituite a coperture dei mutui.
(15)
La misura relativa alla ritempificazione non è mai stata notificata alla Commissione. Anzi, nella notifica dell’aiuto per il salvataggio presentata il 5 novembre 2007, la Grecia ha precisato che l’impresa non aveva ricevuto aiuti in passato né per il salvataggio né per la ristrutturazione.
(16)
La misura in oggetto si basava su un piano di garanzia non notificato, approvato dal ministero greco dell’economia il 26 gennaio 2007, nel quale erano previste garanzie statali intese a trasformare in un nuovo mutuo i mutui contratti sino al 31 dicembre 2006, che fossero stati rimborsati o no. Si trattava di mutui per investimenti in immobilizzazioni e in capitale circolante, concessi a imprese industriali, minerarie, di allevamento del bestiame, agricole e alberghiere aventi sede e operanti nella provincia d’Imathía, nella Grecia settentrionale. Il piano non prevedeva un premio per la garanzia statale. A norma di una delle disposizioni del piano, la garanzia è stata infine estesa a un importo massimo di 30 milioni di EUR più gli interessi, ossia un importo superiore ai mutui soggiacenti (22,7 milioni di EUR) (6).
2.2.3. Misura n. 2: garanzia statale, notificata, del 2008
(17)
Il 16 luglio 2008 la Commissione ha approvato un aiuto per il salvataggio, notificato, a favore della Varvaressos in forma di garanzia su un mutuo di 2,4 milioni di EUR (7). Tale decisione era stata adottata in base alle informazioni secondo le quali l’impresa non aveva ricevuto in passato aiuti né per il salvataggio né per la ristrutturazione (8) e che essa era quindi ammissibile a un aiuto per il salvataggio.
(18)
La garanzia, accordata senza esigere un premio per il garante (lo Stato), copriva l’intero importo del mutuo, ossia 2,4 milioni di EUR.
(19)
Secondo la notifica della misura presentata dalle autorità greche il 5 novembre 2007, era previsto che [1-2] milioni di EUR dell’importo totale dell’aiuto dovessero finanziare i seguenti investimenti: 1) ([…] milioni di EUR) per riorganizzare e ammodernare la gestione dell’impresa nel periodo 2006-2009; 2) ([…] milioni di EUR) per riorientare la produzione verso prodotti più redditizi nel periodo 2007-2009. Questi investimenti erano previsti anche nel piano di ristrutturazione presentato il 15 gennaio 2009 e dovevano essere attuati nel medesimo periodo d’investimento indicato nel piano di ristrutturazione (cfr. i considerando 22-23 e 42-43 della presente decisione).
2.2.4. Misura n. 3: la sovvenzione diretta, notificata, del 2009
(20)
Il 15 gennaio 2009 la Grecia ha notificato una sovvenzione diretta dell’importo di 14 milioni di EUR, intesa a finanziare il piano di ristrutturazione dell’impresa.
(21)
Secondo il piano di ristrutturazione quale è stato presentato, le difficoltà dell’impresa erano causate dall’ingente costo finanziario di un programma d’investimenti attuato nel periodo 2000-2005, dagli elevati costi di esercizio e da inadeguatezza della gestione.
(22)
Il piano di ristrutturazione, riguardante il periodo 2006-2011, è stato opportunamente aggiornato e adattato nel corso del procedimento formale di esame. L’idea centrale del processo di ristrutturazione prevedeva il pagamento integrale della maggior parte dei debiti dell’impresa (compreso quello per il quale nel luglio 2008 era stato approvato l’aiuto per il salvataggio), riduzione della produzione e del personale (9), riorientamento della produzione verso prodotti più redditizi (la percentuale della produzione di filati speciali sul totale della produzione doveva aumentare fino a raggiungere il […] % nel 2012) e riorganizzazione e ammodernamento della gestione dell’impresa.
(23)
Secondo i tre scenari del piano di ristrutturazione (scenari rispettivamente basilare, migliore e peggiore), l’impresa doveva ripristinare la redditività a lungo termine entro la fine del 2011.
(24)
In tutti e tre i suddetti scenari era previsto un aumento delle vendite e una riduzione dei costi e delle spese (senza deprezzamento). Di conseguenza, era previsto che il PPPF + D (10) dell’impresa sarebbe stato negativo nel 2010 e sarebbe divenuto positivo al termine del periodo di ristrutturazione, nel 2011. Nello stesso 2011 il RCN (11) dell’impresa doveva essere superiore alla sua esposizione debitoria (12) (secondo gli scenari basilare e migliore) o uguale (secondo lo scenario peggiore).
3. MOTIVI DELL’INIZIO DEL PROCEDIMENTO
(25)
Nella decisione d’iniziare il procedimento, la Commissione ha indicato che la compatibilità del nuovo aiuto sarebbe stata valutata in base agli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione d’imprese in difficoltà (13) (gli «orientamenti S&R»). La Commissione ha dunque proceduto alla prima valutazione del nuovo aiuto notificato basandola sui criteri definiti negli orientamenti S&R.
(26)
In primo luogo la Commissione ha osservato che la Grecia non l’aveva informata di un precedente aiuto di Stato accordato alla Varvaressos nel maggio 2007 e che anzi, nella notifica dell’aiuto per il salvataggio presentata nel novembre 2007, la Grecia aveva indicato che la Varvaressos non aveva ricevuto in passato aiuti né per il salvataggio né la ristrutturazione. Di conseguenza, nella decisione del luglio 2008 la Commissione ha indicato che, se la Grecia non avesse presentato informazioni inesatte riguardo alla garanzia del 2007, probabilmente l’impresa non sarebbe stata considerata ammissibile all’aiuto per il salvataggio.
(27)
In secondo luogo, tenuto conto della garanzia del 2007, la Commissione ha espresso dubbi sull’ammissibilità dell’impresa all’aiuto per la ristrutturazione che era stato notificato: essa dubitava infatti che fosse soddisfatto il principio di «aiuto una tantum».
(28)
Riguardo alla qualifica dell’impresa beneficiaria quale impresa in difficoltà, la Commissione ha osservato che la Varvaressos, considerate le perdite e il calo delle vendite negli anni precedenti, poteva esser definita come impresa in difficoltà. Tuttavia, la Commissione dubitava che la Varvaressos fosse effettivamente in difficoltà quando le era stata accordata la garanzia del 2007, poiché in teoria l’impresa avrebbe potuto ottenere dalle banche stesse la ritempificazione dei mutui, senza l’intervento dello Stato.
(29)
Riguardo al ripristino della redditività, la Commissione ha espresso dubbi circa la programmazione temporale indicata nel piano, dato che questo prevedeva per la fine del 2009 il ripristino della redditività a lungo termine dell’impresa. Tuttavia, poiché il 2009 era ormai trascorso e non era ancora stata attuata la parte principale della ristrutturazione, la Commissione ha ritenuto che non si potesse più considerare realistico il calendario presentato.
(30)
Inoltre la Commissione ha espresso dubbi riguardo agli studi sul mercato dei filati, presentati dall’impresa, che riguardavano il periodo precedente il 2007. Poiché erano già passati due anni e nell’economia mondiale si erano avuti considerevoli mutamenti, tali studi di mercato erano da ritenersi presumibilmente superati. La Commissione aveva chiesto quindi che le venissero presentati una nuova serie di dati e di proiezioni e studi di mercato più recenti.
(31)
Riguardo all’esclusione d’indebite distorsioni della concorrenza, la Commissione ha espresso dubbi sulle due misure di compensazione proposte. Si trattava delle seguenti: 1) la chiusura di uno dei tre stabilimenti dell’impresa, quello di Naussa; 2) la vendita delle azioni dell’affiliata, con sede a Tebe, attiva nel settore della sgranatura del cotone (la SpA «Ekkokkistíria Vámvakos Thivón»; denominazione inglese «Thiva Ginning Mills SA»). Inizialmente queste due misure erano state ritenute necessarie per ripristinare la redditività a lungo termine dell’impresa beneficiaria e dunque non tali da fungere da compensazione alla distorsione della concorrenza nei confronti dei concorrenti della Varvaressos.
(32)
Infine, riguardo alla limitazione dell’aiuto al minimo necessario, ai fini della valutazione la Commissione ha considerato la Varvaressos una grande impresa (nel 2006 il suo fatturato annuale era di 28 milioni di EUR) e ha osservato che essa ha sede in un’area ammissibile all’aiuto a norma dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera a), TFUE. Di conseguenza, la Commissione ha stabilito che il contributo proprio dell’impresa fosse pari ad almeno il 40 % del costo totale del piano di ristrutturazione.
4. OSSERVAZIONI DELLA GRECIA
(33)
Le informazioni presentate dalle autorità greche riguardo alle misure di presunto aiuto di Stato si possono compendiare come segue.
4.1. La sovvenzione del 2007 come aiuto di Stato
(34)
La Grecia riconosce di aver accordato la garanzia statale del maggio 2007, ma sostiene che essa non costituisce un aiuto di Stato. In particolare, le autorità greche hanno presentato le seguenti argomentazioni: 1) le banche creditrici avrebbero concesso la ritempificazione dei mutui anche senza l’aiuto di Stato; 2) la garanzia statale non era necessaria perché nel contesto della ritempificazione i mutui erano sufficientemente coperti dagli attivi, il cui valore era superiore ai mutui ancora da rimborsare; 3) la garanzia statale del 2007 non aveva potenziato la capacità dell’impresa di raccogliere fondi sui mercati del capitale, dato che la Varvaressos era ancora in grado da sola di procurarsi fondi.
4.2. Qualifica della beneficiaria come «impresa in difficoltà» nel 2007
(35)
La Grecia sostiene che la Varvaressos versava effettivamente in difficoltà nel 2007 e che solo grazie al considerevole valore dei suoi attivi non ipotecati poteva avere accesso ai mercati dei capitali senza una garanzia statale.
(36)
Inoltre, la Grecia sostiene che perché l’impresa potesse finanziare la sua ristrutturazione non era sufficiente la ritempificazione dei mutui accordata nel 2007, che era servita soltanto per ristrutturare la grave esposizione debitoria. L’impresa continuava a necessitare di nuovi finanziamenti, che non le erano stati forniti con la ritempificazione del 2007, e non era quindi in grado di ripristinare la propria redditività mediante risorse proprie, senza l’intervento statale. La Varvaressos soddisfa dunque il criterio di cui al punto 9 degli orientamenti S&R.
(37)
In tale contesto la Grecia sostiene che, se si ritenesse che la misura del 2007 costituisce un aiuto di Stato, l’impresa è ammissibile a un aiuto per il salvataggio e per la ristrutturazione.
4.3. Il principio di «aiuto una tantum»
(38)
Secondo le autorità greche, le tre misure in esame (la garanzia statale del 2007, la garanzia statale del 2008 e la sovvenzione diretta notificata) sono state concesse allo scopo di facilitare l’attuazione di un unico e medesimo piano di ristrutturazione.
(39)
Nel dicembre 2006 la Varvaressos aveva chiesto alle autorità greche un aiuto per il salvataggio e per la ristrutturazione, presentando loro il medesimo piano notificato più tardi, nel gennaio 2009, alla Commissione. Il divario temporale tra la presentazione alle autorità greche della richiesta di un aiuto per il salvataggio e per la ristrutturazione (dicembre 2006) e la notifica alla Commissione della sovvenzione diretta del 2009 è dovuto unicamente a ragioni amministrative e non a nuove difficoltà od a ricorrente necessità di un intervento statale.
(40)
Inoltre, la garanzia del 2007 (misura n. 1) era intesa a sopperire alle difficoltà finanziarie dell’impresa, offrendole una tregua mediante due anni di sospensione del rimborso rateale dei mutui. Le altre misure hanno lo scopo di porre rimedio a lungo termine alle difficoltà finanziarie dell’impresa. Inoltre, tutte e tre tali misure hanno la medesima natura, poiché mirano ad affrontare il problema dei mutui contratti dall’impresa presso le banche.
(41)
Infine, la Grecia sostiene che tutte e tre tali misure fanno parte del medesimo processo di ristrutturazione e che quindi non violano il principio di «aiuto una tantum».
4.4. Il costo della ristrutturazione e il contributo proprio
(42)
Il costo della ristrutturazione comprende la ristrutturazione dei mutui bancari a lungo termine (23 milioni di EUR), la ristrutturazione dell’organico (1 milione di EUR), le spese (3 milioni di EUR) e la ristrutturazione degli attivi (1 milione di EUR). Il costo totale della ristrutturazione ammonta a 28 milioni di EUR (14).
(43)
La Grecia sostiene che il costo totale della ristrutturazione sarà coperto da 14 milioni di EUR di aiuto di Stato e 14 milioni di EUR di contributo proprio. Nel contributo proprio sono compresi introiti dell’importo di […] e 1 milione di EUR ricavato dalla vendita, nel 2007, della partecipazione azionaria nell’affiliata.
4.5. Esclusione d’indebite distorsioni di concorrenza
(44)
Per quanto riguarda le misure di compensazione, inizialmente (ossia prima dell’avvio del procedimento formale di esame) il piano prevedeva: 1) la cessazione dell’attività in uno dei tre stabilimenti dell’impresa, che è cominciata nel 2007 ed è stata completata nel 2008; 2) la vendita della partecipazione nell’affiliata, effettuata nel 2007. L’impresa ha indicato che l’affiliata era in perdita nel 2005 e nel 2006.
(45)
Dopo l’avvio del procedimento formale di esame, la Grecia ha proposto le seguenti misure alternative di compensazione:
-
il ritiro dell’impresa dal mercato greco nella misura di almeno il 10 %, rispetto alle vendite effettuate in Grecia nel 2009, fino a tutto il 2013, ossia due anni dopo il compimento della ristrutturazione,
-
il divieto di ogni tipo di aiuto di Stato a favore dell’impresa fino a tutto il 2013, ossia due anni dopo il compimento della ristrutturazione.
(46)
La Grecia sostiene che nel caso della Varvaressos vi sono motivi che giustificherebbero misure di compensazione meno rigorose e un minore contributo proprio.
(47)
In particolare la Grecia fa notare che la Varvaressos ha sede nella provincia d’Imathía, un’area ammissibile agli aiuti a finalità regionale. Secondo le osservazioni presentate dalla Grecia, in tale provincia il tasso di disoccupazione è doppio rispetto alla media greca e il PIL è del 70 % rispetto alla media greca. Inoltre, il numero di imprese tessili/di abbigliamento in tale provincia si è ridotto nel 2008 da 296 a 181 (un calo del 39 %). Infine, negli ultimi anni si è perduto il 56 % dei posti di lavoro nelle imprese con più di 10 dipendenti.
(48)
La Grecia indica inoltre che l’entità della Varvaressos si è ridotta in misura considerevole dal 2006, in seguito alla cessazione dell’attività di uno dei suoi tre stabilimenti e alla vendita dell’affiliata. La chiusura dello stabilimento ha portato alla riduzione dell’organico di […] uomini/ora e alla riduzione del 30 % della capacità di produzione, che per di più è irreversibile (per la rottamazione o la vendita degli impianti). La vendita dell’affiliata ha portato alla riduzione di 6,7 milioni di EUR del fatturato annuale. In totale, la quota di mercato dell’impresa si è ridotta del 27 % in termini di valore delle vendite e del 30 % in termini di volume delle vendite. Inoltre l’impresa si è ritirata del tutto dall’Estonia, l’Ungheria e la Romania, e in parte (in percentuale compresa tra il […] % e il […] %) dall’Austria, la Germania, la Francia, il Regno Unito, la Bulgaria, la Repubblica ceca, l’Italia e la Polonia.
5. OSSERVAZIONI DI TERZI
(49)
La Commissione ha ricevuto osservazioni della Varvaressos. Le argomentazioni dell’impresa coincidono in gran parte con quelle presentate dalle autorità greche.
(50)
La Commissione ha ricevuto osservazioni anche di altri terzi, cointeressati alle operazioni della Varvaressos o soggetti agli effetti di tali operazioni. Nelle osservazioni tutti i terzi interessati hanno espresso apprezzamento nei confronti della beneficiaria, tanto per il suo contributo all’economia locale quanto per la sua funzione di stabile impresa, e hanno dichiarato che la cessazione delle operazioni dell’impresa ridurrebbe in misura considerevole l’occupazione e la capacità di produzione in Grecia, e in particolare nella provincia d’Imathía. Inoltre, essi hanno sostenuto che l’aiuto a favore della Varvaressos non provoca distorsioni della concorrenza, dato che tale impresa detiene una quota di mercato molto esigua.
6. VALUTAZIONE: PRESENZA DI UN AIUTO
6.1. Μisure n. 1 e n. 2: le garanzie statali del 2007 e del 2008
(51)
A norma dell’articolo 107, paragrafo 1, TFUE, sono incompatibili con il mercato interno, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. Quindi, per essere considerata un aiuto di Stato, una misura deve rispondere ai seguenti quattro criteri.
(52)
In primo luogo, la misura deve essere accordata da uno Stato membro o mediante risorse statali. Le garanzie statali comportano rischi per le risorse statali, poiché in caso di richiamo il pagamento è a carico del bilancio statale. Inoltre ogni garanzia per la quale non è previsto un premio corrispondente comporta per lo Stato la perdita di risorse finanziarie. Per di più, le garanzie statali vengono concesse mediante decisione dei ministeri competenti. Nel caso in oggetto, le garanzie del 2007 e del 2008 sono state accordate alla Varvaressos per decisione del ministero greco delle finanze. Tali misure rispondono quindi al criterio delle risorse statali.
(53)
In secondo luogo, la misura deve conferire un vantaggio al beneficiario. A giudizio della Commissione, le garanzie in esame hanno conferito alla Varvaressos un indebito vantaggio: infatti, per i motivi indicati ai punti 2.2 e 3.2 della comunicazione della Commissione sull’applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato concessi sotto forma di garanzie (15) (la «comunicazione sulle garanzie»), quando il mutuatario non è tenuto a pagare per la garanzia un premio determinato in funzione dei criteri di mercato, ottiene un vantaggio. In certi casi il mutuatario, essendo un’impresa in difficoltà finanziarie, senza la garanzia statale non sarebbe in grado di trovare un istituto finanziario disposto a concedergli un prestito ad alcuna condizione.
(54)
Al punto 3.2 della comunicazione sulle garanzie la Commissione ha indicato quattro condizioni cumulative ritenute sufficienti per escludere la presenza di un aiuto di Stato (e quindi di un vantaggio) in forma di garanzia. Le condizioni sono le seguenti:
-
il mutuatario non deve trovarsi in difficoltà finanziarie,
-
la garanzia non deve coprire più dell’80 % del mutuo in questione,
-
deve esser possibile misurare correttamente l’entità della garanzia al momento della concessione,
-
deve esser pagato per la garanzia un prezzo orientato al mercato.
(55)
Esaminando il caso in oggetto in base a questi criteri, la Commissione constata che:
-
la Varvaressos versava in difficoltà finanziarie (16) all’epoca della concessione delle garanzie, tanto nel 2007 quanto nel 2008,
-
in secondo luogo, come si è detto nei considerando 13, 16 e 18, entrambe le garanzie del 2007 e del 2008 coprivano in effetti il 100 % e oltre del mutuo,
-
in terzo luogo, per quanto riguarda la garanzia del 2007, la Commissione osserva che non era possibile misurare correttamente l’entità della garanzia al momento della sua concessione, il che è dimostrato dal fatto che, secondo le informazioni presentate dalle autorità greche (cfr. i considerando 13 e 16), era stato previsto inizialmente che la garanzia coprisse l’80 % del mutuo, ossia 18,2 milioni di EUR, mentre infine, in base a una disposizione del regime di garanzia, questa ha coperto 30 milioni di EUR,
-
in quarto luogo, la garanzia del 2007 e anche la garanzia del 2008 sono state accordate per mutui contratti da un’impresa in difficoltà e non prevedevano un premio per il garante (lo Stato). Il fatto stesso che non fossero previsti premi a fronte della garanzia è tale da indicare il conferimento di un vantaggio alla Varvaressos. Sul mercato delle banche commerciali non è possibile concedere una garanzia senza il pagamento di un premio, tanto più nel caso d’imprese in difficoltà, che presentano un grave rischio d’insolvenza.
(56)
In base a quanto si è detto, la Commissione conclude che l’impresa non avrebbe ottenuto sul mercato le garanzie del 2007 e del 2008 alle medesime condizioni e che quindi le misure in esame hanno conferito un vantaggio all’impresa.
(57)
In terzo luogo, per esser considerato un aiuto ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, TFUE, la misura deve avere carattere selettivo. La garanzia del 2007 era basata su un regime settoriale, mentre la garanzia del 2008 era una misura ad hoc a favore della Varvaressos. Di conseguenza, il criterio della selettività è soddisfatto.
(58)
Infine, la misura deve comportare una distorsione della concorrenza e incidere sugli scambi tra Stati membri. La Varvaressos opera in un settore i cui prodotti formano oggetto di vasti scambi tra gli Stati membri e nel quale vi è molta concorrenza. Al momento dell’adozione delle misure di aiuto la Varvaressos era un’impresa che effettuava la maggior parte delle sue vendite in altri Stati membri (cfr. il considerando 7). Inoltre le misure in oggetto hanno conferito alla Varvaressos un vantaggio rispetto ai suoi concorrenti (cfr. i considerando 53-56).Quando un aiuto di Stato rafforza la posizione di un’impresa nei confronti dei suoi concorrenti commerciali di altri Stati membri, si deve ritenere che l’aiuto in oggetto incide su tutte le imprese concorrenti. Quindi è effettivamente soddisfatto il criterio della distorsione della concorrenza e dell’incidenza sugli scambi tra Stati membri.
(59)
In base a quanto si è detto, si conclude che le garanzie statali del 2007 e del 2008 (misure n. 1 e n. 2) si configurano come aiuto di Stato a favore della Varvaressos ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, TFUE.
6.2. Μisura n. 3: la sovvenzione diretta, notificata, del 2009
(60)
Per quanto riguarda il criterio delle risorse statali e dell’imputabilità, questa sovvenzione statale diretta proviene dal bilancio statale dopo esser stata approvata dal ministero competente. Risulta dunque soddisfatto il criterio in oggetto.
(61)
Per quanto riguarda il criterio del vantaggio, è stato deciso di erogare una sovvenzione diretta a un’impresa in difficoltà. Lo Stato greco non riceve nessun corrispettivo per la sovvenzione, la quale quindi conferisce un vantaggio alla Varvaressos.
(62)
La Commissione ritiene dunque che la sovvenzione diretta, notificata, del 2009 conferisca all’impresa un vantaggio ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, TFUE.
(63)
Per quanto riguarda il criterio delle selettività, la sovvenzione diretta è stata concessa in base a una decisione ad hoc riguardante l’impresa. Risulta dunque soddisfatto il criterio in oggetto.
(64)
Infine, il criterio della distorsione di concorrenza e dell’incidenza sugli scambi tra Stati membri è soddisfatto secondo la medesima modalità di cui nel considerando 58.
(65)
Per i motivi sin qui esposti, la Commissione conclude che la sovvenzione diretta, notificata, del 2009 si configura come aiuto di Stato a favore della Varvaressos ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, TFUE.
6.3. Aiuti illegali
(66)
A norma dell’articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell’articolo 93 del trattato CE (17), sono «aiuti illegali» i nuovi aiuti attuati in violazione dell’articolo 108, paragrafo 3, TFUE.
(67)
Nel caso in oggetto, la Grecia ha concesso la garanzia statale del 2007 a favore della Varvaressos senza notificarla alla Commissione e senza attendere le osservazioni della Commissione al riguardo e l’adozione della decisione definitiva riguardo alla compatibilità di tale misura con il mercato interno.
(68)
Di conseguenza, allo stadio attuale la Commissione ritiene illegale la garanzia statale del 2007.
7. VALUTAZIONE: COMPATIBILITÀ CON IL TFUE
(69)
Come è previsto al punto 4.1 della comunicazione sulle garanzie, quando una garanzia ad hoc o un regime di garanzia non rispetta il principio dell’investitore operante in un’economia di mercato, si ritiene che presenti un elemento di aiuto di Stato. Si deve quindi quantificare l’elemento di aiuto per esaminare la possibilità di ritenere l’aiuto compatibile a norma di un’esenzione specifica relativa agli aiuti di Stato. Di conseguenza, prima di valutare la compatibilità dell’aiuto, la Commissione deve quantificare l’elemento di aiuto.
7.1. Quantificazione dell’aiuto
(70)
Le garanzie del 2007 e del 2008: nella comunicazione sulle garanzie la Commissione ha stabilito i principi generali per calcolare l’elemento di aiuto contenuto nelle garanzie.
(71)
La Commissione ritiene anzitutto che una garanzia statale può esser considerata un aiuto pari all’importo totale del mutuo soggiacente se il beneficiario non è in grado di accedere ai mercati finanziari con i propri mezzi [cfr. il punto 2.2 e il punto 4.1, lettera a) della comunicazione sulle garanzie].
(72)
Ai punti 4.1 (Aspetti generali), 4.2 (Elemento di aiuto nelle garanzie ad hoc) e 4.4 (Elemento di aiuto nei regimi di garanzia), la comunicazione sulle garanzie stabilisce le regole da applicare per calcolare l’elemento di aiuto delle garanzie. Nei considerando seguenti la Commissione applicherà tali regole alle misure n. 1 e n. 2.
(73)
Nel caso in oggetto la Grecia ha dichiarato che la Varvaressos poteva ancora avere accesso ai mercati finanziari (cfr. il considerando 35) quando le è stata accordata la garanzia del 2007. La Commissione ritiene quindi che l’impresa fosse ancora in grado di avere accesso ai mercati finanziari senza la garanzia statale del 2007.
(74)
Per quanto riguarda la garanzia del 2008, la Commissione osserva che la Grecia l’ha notificata lo stesso anno (nel novembre 2007) nel quale aveva accordato la garanzia del 2007 (nel maggio 2007). La Commissione ritiene quindi che all’epoca della concessione della garanzia del 2008 l’impresa presentasse ancora una certa affidabilità creditizia e avesse ancora accesso ai mercati finanziari (18).
(75)
Tuttavia, date le difficoltà finanziarie in cui versava l’impresa al momento della concessione delle misure in esame, in considerazione di tali difficoltà le banche commerciali avrebbero applicato un tasso d’interesse più elevato rispetto a quello che l’impresa ha ottenuto grazie alla garanzia statale, poiché questa costituisce per le banche un’assicurazione supplementare. Di conseguenza, la Commissione ritiene che il tornaconto derivante alla Varvaressos dalle garanzie del 2007 e del 2008 consiste non nell’importo totale dei mutui, che avrebbe ottenuto anche senza le garanzie statali, ma nel tasso d’interesse più basso, ottenuto grazie alle garanzie.
(76)
Secondo il punto 4.2 della comunicazione sulle garanzie, in mancanza di un comparabile prezzo di mercato si devono comparare i costi totali del finanziamento del mutuo sul mercato con e senza la garanzia (ossia si deve comparare il tasso d’interesse per un analogo mutuo senza garanzia con il tasso d’interesse più il premio per la garanzia per un mutuo con garanzia statale).
(77)
In molti casi un tale tasso d’interesse di mercato non è disponibile. Nella comunicazione del 2008 relativa al metodo di fissazione dei tassi di riferimento e di attualizzazione (19) (la «comunicazione del 2008 sui tassi di riferimento»), la Commissione ha quindi elaborato una metodologia che, per i motivi indicati al punto 4.2 della comunicazione sulle garanzie, può essere utilizzata per calcolare l’equivalente sovvenzione del tasso d’interesse di mercato.
(78)
Nel caso in oggetto non vi è nessuna indicazione di quanto avrebbe dovuto pagare la Varvaressos, senza garanzia, per un mutuo analogo. Inoltre, entrambe le garanzie sono state concesse prima della crisi economica e finanziaria. Per di più, secondo la Commissione, dato il tempo trascorso dall’epoca della concessione delle garanzie sarebbe ben difficile calcolare il tasso d’interesse «reale» del mercato per una impresa greca del settore tessile. Come equivalente sovvenzione del tasso d’interesse di mercato, la Commissione utilizzerà quindi il corrispondente tasso di riferimento.
(79)
Per quanto riguarda la garanzia statale del 2007, si può ritenere che all’epoca in cui essa è stata concessa il grado di copertura dei mutui della Varvaressos poteva considerarsi elevato (20) ai sensi della comunicazione del 2008 sui tassi di riferimento. Quindi l’elemento di aiuto di Stato della garanzia statale del 2007 deve essere calcolato con un margine di 400 punti base, che viene applicato per le imprese in difficoltà in caso di mutui coperti da cospicue garanzie.
(80)
Su tale base, l’importo degli interessi di mercato che si sarebbe dovuto pagare per il mutuo coperto dalla garanzia del 2007 in mancanza della garanzia statale è stato calcolato a 7,3 milioni di EUR in totale. Gli interessi gravanti sul mutuo (non è stato richiesto un premio della garanzia) ammontano invece a 4,9 milioni di EUR in totale per il periodo gennaio 2007-dicembre 2010. Dunque la differenza tra il tasso specifico d’interesse di mercato che sarebbe stato imposto alla società in mancanza della garanzia, da un lato, e, dall’altro, il tasso d’interesse ottenuto grazie alla garanzia statale, dopo gli eventuali premi versati, costituisce l’elemento di aiuto, dell’ammontare di 2,4 milioni di EUR, da aggiungere all’importo dell’aiuto per il piano di ristrutturazione (21).
(81)
Per quanto riguarda la garanzia statale del 2008, il mutuo soggiacente, dell’importo di 2,4 milioni di EUR, è stato versato all’impresa il 10 febbraio 2009, a un tasso d’interesse Euribor a sei mesi più il 3,6 %, per la durata di sei mesi (oppure sino al termine della valutazione del piano di ristrutturazione). Questo mutuo non è stato ancora rimborsato (resta ancora al livello del capitale iniziale).
(82)
L’impresa continuava a versare in difficoltà e non aveva più beni disponibili da offrire in garanzia (22). In mancanza di garanzie, la Commissione applica un massimale aggiuntivo di 1 000 punti base al tasso di base greco, che dà come risultato un importo totale 550 mila euro a titolo d’interessi per il finanziamento del 2008. Gli interessi effettivi gravanti sul mutuo del 2008 (non era stato chiesto un premio per la garanzia) ammontano in totale a 0,25 milioni di EUR per il periodo dal febbraio 2009 (quando è stato versato il mutuo soggiacente) al dicembre 2010. Dunque la differenza tra il tasso specifico d’interesse di mercato che sarebbe stato imposto alla società in mancanza della garanzia, da un lato, e, dall’altro, il tasso d’interesse ottenuto grazie alla garanzia statale, dopo gli eventuali premi versati, costituisce l’elemento di aiuto, dell’ammontare di 0,3 milioni di EUR, da aggiungere all’importo dell’aiuto per il piano di ristrutturazione.
(83)
Per quanto riguarda la misura n. 3, dato che si tratta di una sovvenzione diretta, l’elemento di aiuto è l’importo totale di 14 milioni di EUR.
(84)
In base a quanto si è detto, l’elemento di aiuto delle misure nn. 1, 2 e 3 ammonta in totale a 16,7 milioni di EUR.
7.2. Base giuridica della valutazione: gli orientamenti per il salvataggio e per la ristrutturazione
(85)
Poiché le misure in esame si configurano come aiuti ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, TFUE, se ne deve esaminare la compatibilità in base alle eccezioni previste nei paragrafi 2 e 3 di tale articolo.
(86)
È chiaro che non si possono applicare le eccezioni previste nel paragrafo 2 e nel paragrafo 3, lettere d) ed e), dell’articolo 107, alle quali del resto non hanno fatto ricorso le autorità greche.
(87)
All’epoca della concessione delle misure la Varvaressos era un’impresa in difficoltà (cfr. i considerando 9 e 89-90). Quindi la compatibilità delle misure di aiuto può esser valutata sulla sola base degli orientamenti S&R, ossia a norma dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera c), TFUE.
7.3. Ammissibilità dell’impresa
(88)
Con riferimento al punto 10, lettera a), degli orientamenti S&R, la Commissione osserva che sebbene la Varvaressos avesse perduto una parte considerevole del proprio capitale azionario nel periodo 2004-2009, nel periodo in esame (2007-2009) non aveva perduto più della metà del suo capitale sociale. Per quanto riguarda il punto 10, paragrafo c), la Varvaressos non rispondeva ai criteri del diritto nazionale perché fosse iniziato nei suoi confronti un procedimento concorsuale per insolvenza.
(89)
D’altro canto, come si è indicato nel considerando 9, i risultati finanziari dell’impresa si sono gravemente deteriorati nel periodo 2006-2009. La conclusione è quindi che già dal 2006 la Varvaressos era un’impresa in difficoltà ai sensi del punto 11 degli orientamenti S&R, perché le sue perdite aumentavano e il suo fatturato diminuiva.
(90)
Per quanto riguarda il punto 9 degli orientamenti S&R, si constata che nel 2007 l’impresa aveva necessità effettiva di fondi in misura superiore ai mutui ancora da rimborsare, che aveva ottenuti per mantenere la propria redditività, il che è dimostrato dal fatto che nel 2006 aveva chiesto un aiuto per la ristrutturazione. La ritempificazione del 2007 non era quindi sufficiente per ripristinare la redditività dell’impresa, poiché serviva soltanto a riorganizzare il rimborso dei mutui e non a ottenerne altri. Di conseguenza, la Commissione ammette che nel 2007 l’impresa non era in grado di ripristinare la propria redditività senza un appoggio dello Stato e che versava in difficoltà finanziarie anche ai sensi del punto 9 degli orientamenti S&R.
7.4. Il principio di «aiuto una tantum»
(91)
La Commissione ritiene che le garanzie dello Stato del 2007 e del 2008 costituiscano un aiuto per il salvataggio. In effetti, lo scopo della prima garanzia era sopperire nel breve periodo alle difficoltà finanziarie della Varvaressos, offrendole una tregua mediante due anni di sospensione del rimborso rateale dei mutui. Scopo della seconda garanzia era la sopravvivenza dell’impresa fino alla presentazione di un piano di ristrutturazione.
(92)
Benché la garanzia del 2007 fosse in effetti una misura di aiuto per il salvataggio, essa non è stata attuata entro i sei mesi successivi alla sua concessione (il 30 maggio 2007), ossia entro il 30 novembre 2007, il che in linea di principio costituirebbe cattivo utilizzo di un aiuto (illegale) e violazione del principio di «aiuto una tantum».
(93)
Tuttavia, la Commissione deve valutare la compatibilità della misure di aiuto anche in base a tutti gli altri motivi pertinenti, che secondo il punto 20 degli orientamenti sono limitati a quelli indicati negli orientamenti S&R. Quindi sarebbe pur sempre possibile qualificare l’aiuto per il salvataggio come aiuto per la ristrutturazione, ossia come componente di un insieme unico di misure di ristrutturazione [cfr. anche il caso C11/2007, Ottana Energia (23)].
(94)
In tale contesto, e per quanto riguarda l’interrogativo se le tre misure in esame costituiscano un insieme unico di misure di ristrutturazione, la Commissione propende in senso affermativo, ossia che esse costituiscano un insieme unico. Questa conclusione si fonda sugli elementi seguenti (cfr. i considerando 95-99).
(95)
In primo luogo, tutte e tre le misure hanno il medesimo scopo, ossia affrontare il problema derivante dalle ingenti obbligazioni debitorie contratte dall’impresa in passato.
(96)
Del resto, le garanzie del 2007 e del 2008 non sono state sufficienti per assicurare all’impresa le risorse finanziarie di cui aveva necessità per la sua ristrutturazione (pari almeno all’ammontare totale dei mutui, ossia 25,4 milioni di EUR alla fine del 2006), poiché la ristrutturazione poteva compiersi soltanto mediante la totalità delle tre misure, in quanto componenti di un unico processo di ristrutturazione.
(97)
La maggior parte dei mutui (1,8 milioni di EUR sul totale di 2,4 milioni di EUR), coperta dalla garanzia del 2008, era intesa a finanziare i medesimi investimenti ai quali era destinata la sovvenzione diretta per la ristrutturazione, concessa nel 2009. Del resto, l’attuazione di tali investimenti era prevista nel medesimo periodo del piano di ristrutturazione del 2009 (cfr. il considerando 19).
(98)
Inoltre, il piano di ristrutturazione del 2009 e il piano di riassetto presentato dall’impresa alle autorità greche nel 2006 erano identici (cfr. i considerando 11-12), salvo alcuni emendamenti apportati nel corso della sua valutazione.
(99)
Infine, la ristrutturazione ha avuto effettivamente inizio nel 2006. Il piano includeva quattro misure di ristrutturazione che sono state attuate o di cui è stata iniziata l’attuazione prima che fosse accordata la garanzia del 2007 (maggio 2007), ossia la riduzione della produzione (2006), la riduzione del numero di dipendenti (2006), la vendita dell’affiliata di Tebe Ekkokkístiria Vámvakos (gennaio 2007) e la riorganizzazione e ammodernamento della gestione dell’impresa (2006).
(100)
La Commissione conclude quindi che le misure di aiuto in esame sono componenti della medesima ristrutturazione e sono state concesse allo scopo di facilitare l’attuazione di un unico piano di ristrutturazione. Non è stato dunque violato il principio di «aiuto una tantum».
7.5. Ripristino della redditività a lungo termine
(101)
In base a quanto si è detto, la Commissione valuterà la compatibilità delle tre misure di aiuto come un insieme unico di misure di ristrutturazione.
(102)
La Commissione ritiene che le misure previste nel piano di ristrutturazione affrontino in concreto e con precisione le cause delle difficoltà dell’impresa. In particolare, secondo la Commissione nel piano sono stati indicati con esattezza i seguenti fattori (esterni ed interni) come cause delle difficoltà della Varvaressos:
-
la gravosa esposizione debitoria in passato (nel periodo 2000-2005),
-
gli elevati costi di esercizio (riduzione del margine di profitto a causa della concorrenza dei paesi asiatici e del forte rincaro dei fattori di produzione),
-
l’incapacità di rispondere agli sviluppi del mercato.
(103)
Le misure di ristrutturazione in oggetto mirano a risolvere questi problemi. Il piano propone in primo luogo la ristrutturazione finanziaria dell’impresa, in secondo luogo misure concrete per migliorare il margine di profitto dell’impresa modificando la combinazione delle spese e riducendo i costi di esercizio, in terzo luogo l’ammodernamento della gestione. Le misure di ristrutturazione sono suddivise in 14 «azioni», per ciascuna delle quali sono stanziati i costi corrispondenti. La Commissione conclude che le misure proposte sembrano affrontare effettivamente i problemi fondamentali dell’impresa.
(104)
Per quanto riguarda l’incidenza finanziaria del piano di ristrutturazione, le prospezioni finanziarie seguono realisticamente l’attuazione del pacchetto delle misure di ristrutturazione. Sia l’incremento del fatturato (circa il 5 % all’anno) sia l’aumento dei proventi di esercizio (circa il 10 % all’anno) appaiono ragionevoli una volta attuate le misure di ristrutturazione (ossia il riorientamento della combinazione dei prodotti e le misure di razionalizzazione dei costi).
(105)
Su questa base, la Commissione riconosce che la ristrutturazione consentirà all’impresa di ripristinare la propria redditività nel 2011 e che i suoi azionisti trarranno dal capitale investito un profitto soddisfacente, ossia superiore o nel peggiore dei casi pari al costo del loro esborso. La Commissione osserva che i risultati previsti saranno raggiunti in un ragionevole lasso di tempo e si basano su ipotesi accettabili.
(106)
Di conseguenza, la Commissione reputa che il piano soddisfi i criteri di cui ai punti 35-37 degli orientamenti S&R.
7.6. Esclusione di indebite distorsioni della concorrenza
(107)
Per quanto riguarda le misure di compensazione proposte, il piano di ristrutturazione prevede: 1) il ritiro dell’impresa dal mercato greco nella misura di almeno il 10 %, rispetto alle vendite effettuate in Grecia nel 2009, per il periodo fino a tutto il 2013, ossia due anni dopo il compimento della ristrutturazione; 2) il divieto di ogni tipo di aiuto di Stato a favore dell’impresa per il periodo fino a tutto il 2013, ossia due anni dopo il compimento della ristrutturazione.
(108)
La Commissione ritiene che il proposto ritiro dalla Grecia nella misura del 10 % consentirà ai concorrenti dell’impresa di accedere al mercato greco o d’incrementare le loro vendite su questo mercato, sul quale l’impresa ha rafforzato la propria presenza. In effetti, negli ultimi anni la presenza dell’impresa in Grecia si è accresciuta considerevolmente, dal 32 % al 42 %, mentre le sue vendite nell’UE si sono ridotte dal 67 % al 52 % (cfr. il considerando 7). Inoltre, l’impresa è al decimo posto nel mercato greco dei prodotti tessili (secondo i dati del 2007, cfr. il considerando 8). Nel medesimo periodo, la presenza dell’impresa si è accresciuta (dall’1 % al 6 %) anche in Stati non membri dell’UE, il che mostra che di fatto la redditività dell’impresa non dipende dall’aumento della sua presenza nel mercato dell’UE.
(109)
Al tempo stesso, il ritiro dal mercato greco significherà che la Varvaressos rinuncerà - in misura parziale o totale - alle relazioni commerciali da essa stabilite nel proprio paese e che cercherà di sostituirle con nuove relazioni in altri Stati membri dell’UE o in paesi terzi, il che costituirà effettivamente un test della concorrenzialità dell’impresa.
(110)
La Commissione osserva inoltre che, secondo tutti e tre gli scenari di ripristino della redditività, è previsto un incremento delle vendite dell’impresa (cfr. il considerando 24). La riduzione delle vendite in Grecia non esclude peraltro l’aumento del fatturato dell’impresa: questa riduzione può avvantaggiare i suoi concorrenti liberando capacità a loro favore, mentre l’aumento del fatturato consentirà all’impresa beneficiaria di diventare redditizia.
(111)
Tuttavia, si potrebbe arguire che l’anno adeguato come punto di riferimento per il ritiro dal mercato greco nella misura del 10 % deve essere il 2006 e non il 2009 poiché, secondo il punto 40 degli orientamenti S&R, «la riduzione deve essere parte integrante della ristrutturazione così come delineata nel piano di ristrutturazione». In concreto, la ristrutturazione dell’impresa è stata iniziata nel 2006 per un periodo quinquennale (fino al 2011): dunque, secondo tale ragionamento, la misura di compensazione dovrebbe avere effetti consoni e corrispondenti alla durata complessiva della ristrutturazione e non solo a una parte di essa.
(112)
D’altro canto, la Commissione osserva che gli effetti delle misure di compensazione devono essere quanto maggiori possibile. Nel caso in oggetto, le vendite dell’impresa in Grecia nel 2009 sono state superiori a quelle realizzate nel 2006 (per 8,1 milioni di EUR rispetto a 7,1 milioni di EUR). Per questo motivo la Commissione ritiene che la misura in oggetto deve esser applicata sulla base delle vendite del 2009, poiché in tal modo avrà effetti maggiori.
(113)
Per quanto riguarda il divieto di ogni tipo di aiuto di Stato, la Commissione lo considera un elemento aggiuntivo al ritiro dal mercato greco, che si situa già a un livello soddisfacente (10 %). Infatti la Varvaressos ha sede nella provincia di Imathía, ossia in un’area assistita ammissibile agli aiuti a finalità regionale in base alla deroga di cui all’articolo 107, paragrafo 3, lettera a), TFUE (cfr. il considerando 47). Di conseguenza, l’impresa potrebbe essere ammissibile ad aiuti agli investimenti per un’intensità di aiuto del 40 %. Già in passato, nei casi Alstom (24) e Constructions Mécaniques de Normandie (25), sono stati approvati divieti di aiuti futuri a titolo di misure di compensazione.
(114)
Inoltre la Commissione ritiene che l’entità dell’impresa si è talmente ridotta che ogni altra riduzione avrebbe conseguenze fatali per la sua redditività (cfr. il considerando 48).
(115)
Al tempo stesso la Commissione rammenta che gli effetti delle misure di compensazione devono essere quanto maggiori possibile. Per questo motivo, nel caso in oggetto la Commissione ritiene che la durata del divieto di concessione di aiuti di Stato in futuro debba essere estesa a più di due anni. Un tale divieto non danneggerà la redditività dell’impresa, ma fungerà da compensazione all’indebita distorsione della concorrenza. In conclusione, la Commissione ritiene che quattro anni siano una durata più adeguata per il divieto della concessione di ogni aiuto di Stato in futuro.
(116)
In base a quanto si è detto, la Commissione reputa che le suddette misure di compensazione soddisfino le prescrizioni degli orientamenti S&R. Di fatto, esse: 1) vanno a vantaggio dei concorrenti della Varvaressos ai sensi del punto 31; 2) hanno la forma prevista ai punti 39 e 46, lettera c); 3) saranno attuate nel mercato nel quale la Varvaressos deterrà una posizione di rilievo dopo la ristrutturazione, ai sensi del punto 40.
(117)
In base al punto 40 degli orientamenti S&R, le misure di compensazione devono essere proporzionali all’effetto distorsivo dell’aiuto e in particolare al peso relativo dell’impresa sul mercato in cui opera. Nel 2008 la quota di mercato della Varvaressos era esigua, di solo […] % del mercato dei filati dell’UE (cfr. il considerando 8).
(118)
Inoltre, in base al punto 56 degli orientamenti S&R, le condizioni di autorizzazione dell’aiuto possono essere meno rigorose nelle aree assistite. L’impresa ha sede nella provincia di Imathía, ossia in un’area assistita ammissibile agli aiuti a finalità regionale in base alla deroga di cui all’articolo 107, paragrafo 3, lettera a), TFUE (cfr. il considerando 47).
(119)
Tenuto conto di quanto sin qui esposto, le misure di compensazione proposte dalla Grecia non sembrano sufficienti. D’altro canto, la Commissione ritiene che tali misure, combinate con il divieto esteso sino al 2015 del divieto di concedere aiuti in futuro, soddisfano essenzialmente i criteri degli orientamenti S&R relativi alle misure di compensazione.
7.7. L’aiuto deve essere limitato al minimo possibile: contributo effettivo senza aiuto
(120)
La Grecia ha dichiarato che, secondo i criteri definiti nella raccomandazione della Commissione, del 6 maggio 2003, relativa alla definizione delle microimprese, piccole e medie imprese (26), nel 2009 la Varvaressos era una media impresa Nondimeno, dato che l’impresa ha ricevuto un aiuto di Stato per la prima volta nel 2007, ai fini della presente valutazione la si deve considerare una grande impresa (nel 2006 il suo fatturato annuo era di 28 milioni di EUR). Di conseguenza, in base al punto 44 degli orientamenti S&R il contributo dell’impresa alla ristrutturazione deve essere di norma pari almeno al 50 % del costo complessivo del piano di ristrutturazione.
(121)
Tuttavia, la Commissione osserva che l’impresa ha sede in un’area assistita ammissibile agli aiuti a finalità regionale in base alla deroga di cui all’articolo 107, paragrafo 3, lettera a), TFUE (cfr. il considerando 47). Secondo il punto 56 degli orientamenti S&R, e fatto salvo quanto disposto altrimenti nelle norme settoriali in attinenza agli aiuti di Stato, nelle aree assistite le condizioni di autorizzazione dell’aiuto possono essere meno rigorose per quanto riguarda l’attuazione delle misure compensative e l’entità del contributo del beneficiario.
(122)
Allo stato dei fatti e secondo la sua prassi, la Commissione ritiene che nel caso in oggetto la percentuale del 40 % si possa considerare un adeguato contributo proprio ai sensi degli orientamenti S&R.
(123)
In base a quanto sin qui esposto e secondo il calcolo delle misure di aiuto quale è indicato nei considerando 70-84, i 30,7 milioni di EUR del costo totale della ristrutturazione sono finanziati come segue:
-
16,7 milioni di EUR di aiuto: sovvenzione diretta di 14 milioni di EUR, più l’elemento di aiuto di 2,4 milioni di EUR della garanzia statale del 2007 (secondo lo scenario di 400 punti base), più l’elemento di aiuto di 0,3 milioni di EUR della garanzia statale del 2008 (secondo lo scenario di 1 000 punti base),
-
più 14 milioni di EUR di contributo proprio.
(124)
Dunque il contributo proprio dell’impresa è pari al 46 % del totale dei costi di finanziamento della ristrutturazione, ossia è superiore alla percentuale minima, 40 %, del contributo proprio e rientra nei limiti indicati negli orientamenti S&R.
8. REVOCA DELLA DECISIONE DELLA COMMISSIONE DEL LUGLIO 2008 RELATIVA ALL’AIUTO PER IL SALVATAGGIO
(125)
La garanzia concessa dallo Stato nel 2007 mostra che la decisione adottata dalla Commissione nel luglio 2008 riguardo all’aiuto per il salvataggio (cfr. il considerando 1) si basava su informazioni inesatte trasmesse dalle autorità greche. In particolare, nella notifica dell’aiuto per il salvataggio (novembre 2007) le autorità greche avevano indicato che la Varvaressos non aveva ricevuto aiuti né per il salvataggio né per la ristrutturazione, sebbene lo Stato avesse già concesso una garanzia nel maggio 2007.
(126)
A norma dell’articolo 9 del regolamento procedurale, la Commissione può revocare una decisione adottata in base all’articolo 4, paragrafo 3, dopo aver dato allo Stato membro la possibilità di presentare le proprie osservazioni, se la decisione era basata su informazioni inesatte fornite nel corso del procedimento, le quali erano state determinanti ai fini della decisione.
(127)
Nel caso in oggetto la Commissione non era al corrente del fatto che la Varvaressos aveva già ricevuto un aiuto in passato, quando già si trovava in difficoltà. Quindi non si era esaminato se fosse stato osservato il principio di «aiuto una tantum» né, nel calcolo dell’aiuto per il salvataggio, si era tenuto conto dell’importo dell’aiuto già erogato.
(128)
Nella decisione del 9 marzo 2010 d’iniziare il procedimento di esame, la Commissione ha dato alle autorità greche la possibilità di presentare le sue osservazioni riguardo al fatto che la sua decisione del luglio 2008 relativa all’aiuto per il salvataggio era basata su informazioni inesatte da esse presentate, secondo le quali la Varvaressos non aveva ricevuto in passato aiuti né per il salvataggio né per la ristrutturazione. Nelle loro osservazioni le autorità greche hanno ammesso di aver effettivamente concesso una garanzia statale nel maggio 2007. Tuttavia, la Grecia ha sostenuto che la garanzia del 2007 non si configura come aiuto di Stato (cfr. il considerando 34). La Commissione non può accettare le argomentazioni della Grecia perché esse sono fondate su congetture e su criteri diversi da quelli relativi agli aiuti di Stato o perché distorcono il senso esatto della valutazione della credibilità.
(129)
In considerazione di quanto si è detto, si deve revocare la decisione della Commissione del luglio 2008, riguardante l’aiuto per il salvataggio.
9. CONCLUSIONE
(130)
La Commissione conclude che le misure di aiuto in esame sono compatibili con il mercato interno purché siano rispettate determinate condizioni,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
A norma dell’articolo 9 del regolamento (CE) n. 659/1999, la decisione del 16 luglio 2008 con la quale la Commissione ha approvato la misura notificata di aiuto per il salvataggio a favore della Varvaressos è revocata a causa delle informazioni inesatte presentate nel corso del procedimento, le quali sono state determinanti ai fini della decisione.
Articolo 2
L’aiuto dell’importo di 16,7 milioni di EUR al quale la Grecia ha dato e prevede di dare parziale esecuzione a favore della Varvaressos SA è compatibile con il mercato interno alle condizioni previste all’articolo 3.
Articolo 3
1. Il piano di ristrutturazione della Varvaressos deve essere attuato integralmente.
2. Con inizio dall’anno 2011 il fatturato annuale delle vendite effettuate dalla Varvaressos in Grecia deve essere ridotto del 10 % rispetto al fatturato delle vendite effettuate in Grecia nel 2009. Questa limitazione si applicherà agli anni di calendario 2011, 2012 e 2013.
3. All’impresa in oggetto non sarà concesso nessun tipo di aiuto di Stato fino a tutto il 2015. S’intende per aiuto di Stato ogni finanziamento mediante risorse locali, regionali e nazionali ed anche risorse dell’UE.
4. Le due suddette condizioni si applicano alla Varvaressos, a tutte le sue future affiliate e ad ogni società controllata dagli azionisti della Varvaressos se essa utilizza fattori di produzione (per esempio impianti, linee di produzione) appartenenti attualmente alla Varvaressos o ad una sua affiliata. Tali condizioni restano in vigore anche nel caso che la Varvaressos sia venduta a un’altra persona giuridica o proceda alla fusione con essa o nel caso che le sue attività siano vendute «in stato di operatività» a un’altra persona giuridica.
5. Per consentire di controllare il rispetto di tutte le condizioni sopra indicate, la Grecia presenterà alla Commissione relazioni semestrali sull’andamento della ristrutturazione della Varvaressos. Per quanto riguarda la limitazione delle vendite, la Grecia presenterà alla Commissione, al più tardi entro la fine di gennaio, relazioni annuali riguardanti l’entità delle vendite del precedente anno di calendario.
Articolo 4
Entro due mesi dalla notifica della presente decisione, la Grecia informerà la Commissione dei provvedimenti adottati per conformarvisi.
Articolo 5
Destinataria della presente decisione è la Repubblica Ellenica.
Fatto a Bruxelles, il 14 dicembre 2010.