PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 453/2011
ze dne 4. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 5 a čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 95/95 (2) ze dne 21. ledna 1995 konečné antidumpingové opatření ve formě zvláštního cla na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Sazba specifického cla byla stanovena na 352 EUR za tunu.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zahájeného v květnu 1997 na žádost čínského vývozce byla opatření zachována nařízením (ES) č. 2722/1999 (3) na další období čtyř let.
(3)
V dubnu 2005 na základě přezkumu před pozbytím platnosti prodloužila rada nařízením (ES) č. 639/2005 (4) opatření o dalších pět let.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 28. ledna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali dva výrobci v Unii, společnost Lenzing AG a společnost Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (dále jen „žadatelé“), kteří představují významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby furfurylaldehydu v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 27. dubna 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období šetření
(7)
Šetření pravděpodobnosti pokračování dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce dotčené země.
(9)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4.3 Výběr vzorku
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Vzhledem k tomu, že se žádní vyvážející výrobci ke spolupráci nepřihlásili, nebyl výběr vzorku nutný.
4.4 Ověření získaných informací
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou výrobců z Unie, jednoho dovozce/uživatele a jednoho výrobce ze srovnatelné země - Argentiny. Žádný z čínských vyvážejících výrobců při současném šetření nespolupracoval.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii
-
Lenzing AG, (dále jen „Lenzing“), Rakousko,
-
Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (dále jen „Tanin“)., Slovinsko;
b)
Dovozce/uživatel, který není ve spojení
-
International Furan Chemicals BV (dále jen „IFC“), Rotterdam.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Výrobek dotčený tímto přezkumem je stejný jako v původním šetření a následných přezkumech uvedených v 2. a 3. bodě odůvodnění, tedy furfurylaldehyd pocházející z ČLR, v současné době kódu KN 2932 12 00 a (dále jen „dotčený výrobek“). Furfurylaldehyd je též známý pod názvem 2-furaldehyd nebo furfural.
(15)
Furfurylaldehyd je nažloutlá kapalina s charakteristickým čpavým zápachem, která se získává zpracováním různých druhů zemědělského odpadu. Furfurylaldehyd má dvě hlavní oblasti použití: jako selektivní rozpouštědlo při rafinaci ropy nafty pro výrobu mazacích olejů a jako surovina pro zpracování na furfurylalkohol, používaný pro výrobu umělé pryskyřice na slévárenské licí formy.
2. Obdobný výrobek
(16)
Shodně s předchozími šetřeními také toto šetření potvrdilo, že furfurylaldehyd vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, furfurylaldehyd vyráběný a prodávaný na domácím trhu srovnatelné země Argentiny a furfurylaldehyd vyráběný a prodávaný v Unii výrobci z Unie mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a tytéž základní způsoby použití. Byly proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
(17)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu.
1. Obecně
(18)
Ze 34 známých čínských vyvážejících výrobců oslovených při zahájení přezkumu ani jeden nespolupracoval při šetření ani nepředložil žádné údaje. Proto zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu uvedená níže musely vycházet z dostupných skutečností, zejména z informací předložených spolupracujícím dovozcem / průmyslovým uživatelem, údajů Eurostatu, úředních statistických údajů o vývozu ČLR a údajů obsažených v žádosti o přezkum.
2. Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobné výrobky v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(20)
Stejně jako při původním šetření byla v oznámení o zahájení jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty navržena Argentina. Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu nebyly obdrženy žádné připomínky k navrhované srovnatelné zemi.
(21)
Jeden výrobce furfurylaldehydu v Argentině spolupracoval při šetření a odpověděl na dotazník. Šetření ukázalo, že Argentina má konkurenční trh pro furfurylaldehyd, který je asi ze 90 % zásobován domácí produkcí a zbytek tvoří dovoz ze třetích zemí. Objem argentinské výroby představuje více než 70 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie v režimu zušlechťovacího styku. Argentinský trh byl proto vyhodnocen jako dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty v případě ČLR.
(22)
Byl proto učiněn závěr, stejně jako při původním šetření, že Argentina představuje vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1 Běžná hodnota
(23)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů poskytnutých spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, tj. na základě ceny, kterou odběratelé, kteří nejsou ve spojení, na argentinském domácím trhu zaplatili nebo ceny, kterou musí zaplatit, neboť bylo zjištěno, že tento prodej je prováděn v rámci běžného obchodního styku.
(24)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž spolupracující výrobce v Argentině prodává dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(25)
Nejprve bylo stanoveno, zda je celkový domácí prodej obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej jediného spolupracujícího výrobce z Argentiny na domácím trhu byl v období přezkumného šetření shledán dostatečně reprezentativním.
(26)
Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu Argentiny v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej obdobného výrobku v období přezkumného šetření byl ziskový, byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr všech prodejních cen.
3.2 Vývozní cena
(27)
Vzhledem k tomu, že žádný z čínských vývozců do Unie při šetření nespolupracoval, byly vývozní ceny stanoveny na základě dostupných údajů. Nejvhodnějším východiskem se ukázaly být údaje poskytnuté spolupracujícím výrobcem a údaje Eurostatu o dovozech dotčeného výrobku do Unie. Třebaže většina tohoto dovozu byla prováděna v režimu aktivního zušlechťovacího styku (čínský furfurylaldehyd byl dále zpracováván na furfurylalkohol pro vývoz), neexistoval žádný důvod k domněnce, že by neměl představovat přiměřenou základnu pro stanovení vývozních cen.
3.3 Srovnání
(28)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném a pojistném, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.4 Dumpingové rozpětí
(29)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen při stejné úrovni obchodování. Toto srovnání ukázalo existenci značného dumpingu.
4. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(30)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení platných opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích poskytnutých spolupracujícím dovozcem, údajích Eurostatu, úředních statistických údajích o vývozu ČLR a údajích obsažených v žádosti o přezkum.
(31)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: vývoj dovozu do Unie z ČLR v režimu aktivního zušlechťovacího styku, vývoj čínského vývozu do třetích zemí a volná kapacita čínských výrobců.
4.1 Vývoj dovozu z ČLR
(32)
Podle čínských úředních statistických údajů o vývozu vzrostl celkový vývoz dotčeného výrobku do celého světa z ČLR v posuzovaném období o 117 %. Tento růst byl absorbován převážně trhem USA a trhy ostatních třetích zemí.
(33)
Pokud jde o vývoz do Unie, je třeba v souladu s údaji Eurostatu a ověřenými vývozními údaji konstatovat, že se v období přezkumného šetření dotčený výrobek dovážel z ČLR do Unie z 99,9 % v režimu aktivního zušlechťovacího styku a z 0,1 % ve volném oběhu. V letech 2007 a 2008 se neuskutečňoval dovoz za účelem volného oběhu. Aby byly údaje úplné, byl dovoz za účelem volného oběhu zohledněn v celkovém dovezeném objemu, avšak podrobná analýza vývoje cen tohoto dovozu se považovala vzhledem k dotčeným zanedbatelným objemům za nepodstatnou.
(34)
Objem dovozu z ČLR v režimu aktivního zušlechťovacího styku a ve volném oběhu se snížil o 67 % od roku 2007 do období přezkumného šetření, což se časově shodovalo se snižující se spotřebou na trhu Unie o 24 %, jak se konstatuje níže v 45. bodě odůvodnění. Čínský furfurylaldehyd dovážený v režimu aktivního zušlechťovacího styku byl dále zpracováván na furfurylalkohol, který byl pak vyvážen. Neexistují dostupné údaje o tom, jak byl dovoz za účelem volného oběhu v Unii využit, lze se však oprávněně domnívat, že v případě zrušení opatření by alespoň část výrobků v současnosti dovážených v režimu aktivního zušlechťovacího styku mohla být dovážena za účelem volného oběhu jako takového nebo jako následně navazující konečný výrobek (furfurylalkohol) prodávaný na trhu Unie.
(35)
Cena čínského vývozu se na jednotlivých trzích v období mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření lišila. Zatímco v tomto období došlo k výraznému snížení vývozní ceny do Unie (o 11 %), ostatní vývozní trhy zažívaly růst o přibližně 10 %. Přesto je patrné, že ceny pro trh USA byly v období přezkumného šetření na přibližně stejné úrovni jako v Unii, zatímco podle čínských statistických údajů o vývozu byl vývoz na ostatní trhy o 19 % na tunu dražší. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je velmi stejnorodý, lze takový cenový vysvětlit pouze úmyslnou cenovou strategií čínských vývozců, kteří dosahují vyšších cen a zisků na trzích s menší konkurencí než na trzích, jako jsou Unie nebo USA, kde panují nižší ceny. Vzhledem k tomu, že vývoz do Unie a USA představoval 46 % celkového čínského vývozu, vede to k závěru, že pokud by cla přestala platit, mohla by tato cenová diskriminace být zachována a dále by docházelo k dumpingu přinejmenším na trhu Unie.
4.2 Volná kapacita vývozců
(36)
Vzhledem k tomu, že o čínském odvětví furfurylaldehydu je k dispozici jen málo veřejných informací, opírají se následující údaje převážně o informace obsažené v žádosti o přezkum.
(37)
Podle žádosti o přezkum před pozbytím platnosti čínská výroba furfurylaldehydu stabilně rostla od roku 1999 a v roce 2009 objem výroby dosáhl přibližně 320 000 tun. Čínská míra využívání kapacit údajně dosahuje asi 94 %, což znamená, že v ČLR existuje volná kapacita asi 20 000 tun ročně, tj. zhruba polovina celkové spotřeby Unie. V současnosti je v ČLR v provozu údajně více než 200 závodů na výrobu furfurylaldehydu, přičemž stále více z nich se podílí na vývozní činnosti.
(38)
Vzhledem k uvedeným skutečnostem lze uzavřít, že v případě zrušení opatření lze očekávat, že by vývoz dotčeného výrobku z ČLR vstupoval na trh Unie mimo režim aktivního zušlechťovacího styku ve významném objemu a pravděpodobně by i nadále byl dumpingový.
5. Závěr o pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(39)
Vzhledem k tomu, že v ČLR je k dispozici velká výrobní kapacita, ke schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby a směrovat ji na vývoz a také k cenám tohoto vývozu lze důvodně předpokládat, že by zrušení opatření vyústilo v opětovné zahájení vývozu z ČLR do Unie nad rámec režimu aktivního zušlechťovacího styku.
(40)
Současné vývozní ceny v režimu aktivního zušlechťovacího styku nezahrnují antidumpingové clo. Má se tedy za to, že takové ceny naznačují úroveň budoucích cen, pokud by byla opatření zrušena. V tomto ohledu bylo zjištěno, že čínské vývozní ceny v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly dumpingové a míra podbízení činila 11 % oproti cenám výrobců v Unii, jak se konstatuje níže v 70. bodě odůvodnění.
(41)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z ČLR je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k pokračování dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření přestala platit.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(42)
Výrobní odvětví Unie zahrnuje dvě společnosti: společnost Lenzing AG (Rakousko) a společnost Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (Slovinsko), které dohromady představují 100 % výroby dotčeného výrobku v období přezkumného šetření v Unii. Obě společnosti odpověděly na dotazníky a plně při šetření spolupracovaly. Na tomto základě uvedení dva výrobci z Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Z důvodů ochrany důvěrných informací jsou údaje o výsledcích výrobního odvětví Unie uváděny pouze v podobě indexu.
(43)
Oproti původnímu šetření se výrobní odvětví Unie významně změnilo: společnost Furfural Español S.A., nyní pod názvem Nutrafur, španělský výrobce, který podal původní stížnost v roce 1994, ukončil v říjnu 2008 výrobu. Společnost Nutrafur, jež podporuje současnou žádost o přezkum, v tomto řízení nespolupracovala. Společnost Nutrafur je však stále aktivní na trhu jako obchodník nakupující dotčený výrobek od svých dřívějších konkurentů do Unie. Údaje o výrobě společnosti Nutrafur za roky 2007 a 2008 uvedené v žádosti byly zařazeny do spotřeby na trhu Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(44)
Spotřeba furfurylaldehydu v Unii se stanovila na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje společnosti Nutrafur, dokud vyráběla furfurylaldehyd) a dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku z ČLR a dovozů z dalších třetích zemí do volného oběhu na základě z ověřených údajů dovozce, tj. IFC, a Eurostatu. Jelikož Eurostat nezveřejňuje veškeré údaje z důvodů ochrany důvěrných informací, byly údaje Eurostatu použity pouze pro dovoz ze třetích zemí kromě ČLR a Dominikánské republiky, protože IFC je jediným dovozcem furfurylaldehydu z těchto zdrojů.
(45)
V posuzovaném období se tak spotřeba Unie snížila o 24 %, z 48 534 tun v roce 2007 na 36 725 tun v období přezkumného šetření.
Tabulka 1 - Spotřeba v Unii
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Tuny
48 534
45 738
38 175
36 725
Index (2007 = 100)
100
94
79
76
Meziroční vývoj
-6
-15
-3
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie a IFC na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem, podíl na trhu a ceny
(46)
Podle čínských statistických údajích o vývozu se v období přezkumného šetření uskutečnil jen nevýznamný čínský dovoz za účelem volného oběhu (2,5 tuny) a většina čínského dovozu se uskutečnila v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Objem čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku se snížil z 8 264 tun v roce 2007 na 2 749 tun v období přezkumného šetření, tj. o 67 %. V roce 2008 dosáhl čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku vrcholu, přibližně 10 000 tun, a v následujících letech se postupně snižoval. V posuzovaném období klesl podíl čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku na trhu z 17 % na 8 %, tj. o 9 procentních bodů.
(47)
Cena čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku klesla o 12 % ze 774 EUR v roce 2007 na 685 EUR v období přezkumného šetření.
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Tuny
8 264
10 002
5 159
2 749
Index (2007 = 100)
100
121
62
33
Meziroční vývoj
21
-59
-29
Podíl na trhu
17 %
22 %
14 %
7 %
Cena (v EUR za tunu)
774
1 014
690
685
Index (2007 = 100)
100
131
89
88
Zdroj: Ověřené odpovědi IFC na dotazník.
3. Objem a ceny dovozu z jiných třetích zemí
(48)
Je třeba konstatovat, že stejně jako při původním šetření tvořil dovoz z Dominikánské republiky výhradně zásilky od mateřské společnosti její evropské dceřiné společnosti pro účely výroby furfurylalkoholu. Ceny uplatňované při těchto transakcích jsou proto cenami mezi společnostmi ve spojení a nemusí vyjadřovat reálné tržní ceny. Podle údajů Eurostatu se objemy dovozu furfurylaldehydu do Unie z dalších zemí kromě ČLR a jejich průměrné ceny vyvíjely takto:
Tabulka 3 - Dovoz do Unie z Dominikánské republiky
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Tuny
32 003
27 662
24 996
25 959
Index (2007 = 100)
100
86
78
81
Meziroční vývoj
-14
-8
3
Podíl na trhu
66 %
60 %
65 %
71 %
Cena (v EUR za tunu)
809
982
582
670
Index (2007 = 100)
100
121
72
83
Tabulka 4 - Dovoz do Unie z jiných třetích zemí
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Tuny
1 687
1 583
1 226
1 158
Index (2007 = 100)
100
94
73
69
Meziroční vývoj
-6
-21
-4
Podíl na trhu
3 %
3 %
3 %
3 %
Cena (v EUR za tunu)
800
997
632
621
Index (2007 = 100)
100
125
79
78
(49)
V posuzovaném období objem dovozu furfurylaldehydu z Dominikánské republiky a všech jiných třetích zemí výrazně klesl o 19 %, resp. o 13 %. I přes tento pokles vývozu z Dominikánské republiky vzrostl jeho podíl na trhu z 66 % na 71 %. Veškerý tento dovoz byl však začleněn do výroby furfurylalkoholu evropskou dceřinou společností výrobce v Dominikánské republice. Ceny uplatňované při těchto transakcích jsou proto cenami mezi společnostmi ve spojení a nemusí vyjadřovat0 reálné tržní ceny.
3.1 Objem vývozu a ceny z ČLR do ostatních třetích zemí
(50)
V posuzovaném období se objem vývozu zvýšil o 105 % (což odpovídá přibližně 9 % celkového prodeje v Unii v období přezkumného šetření). Konstatuje se, že vývoz výrobního odvětví Unie do ostatních třetích zemí se v období přezkumného šetření uskutečnil za nízké ceny. To lze vysvětlit hospodářskou soutěží velkých množství za nízké ceny s čínským furfurylaldehydem v ostatních třetích zemích.
Tabulka 5 - Objem ceny a vývozu výrobního odvětví Unie do ostatních třetích zemí
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Objem - Index (2007 = 100)
100
136
211
205
Meziroční vývoj
36
75
-6
Ceny - Index (2007 = 100)
100
114
88
82
Meziroční vývoj
14
-26
-6
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(51)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie, tj. dvou společností Lenzing a Tanin, je analyzována níže.
4.1 Výroba
(52)
Celková výroba dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 14 %.
Tabulka 6 - Výroba v Unii
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
109
114
114
Meziroční vývoj
9
5
0
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.2 Výrobní kapacita a využití kapacity
(53)
Celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala v posuzovaném období stejná. Vytížení kapacity výrobního odvětví Unie se zvýšilo o 12 procentních bodů z 85 % na 97 %, což znamená, že výroba dosáhla téměř plné kapacity.
Tabulka 7 - Kapacita Unie
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
85 %
92 %
96 %
97 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.3 Úroveň zásob
(54)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že se míra zásob výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zvýšila o 26 %. Zvýšení stavu zásob bylo zvláště výrazné v letech 2007 a 2008, kdy zásoby vzrostly o 193 %.
Tabulka 8 - Zásoby
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
293
165
126
Meziroční vývoj
193
- 128
-40
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.4 Objem prodeje a podíl na trhu
(55)
Objem tržeb výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie se v období přezkumného šetření zvýšil o 13 %. V návaznosti na zvýšení tržeb vzrostl podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období o 5 procentních bodů.
Tabulka 9 - Objem prodeje a podíl na trhu Unie
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
100
112
113
Rozpětí podílu na trhu
10-20 %
10-20 %
14-24 %
15-25 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.5 Průměrné prodejní ceny
(56)
V posuzovaném období došlo k snížení průměrných prodejních cen účtovaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie o 1 %. V roce 2008 dosáhla průměrná prodejní cena vrcholu při nárůstu o 11 %, ale poté se v následujícím roce prudce snížila. Mírný pokles prodejní ceny je třeba nahlížet v souvislosti se zvýšením výrobních jednotkových nákladů o 5 %, jež výrobní odvětví Unie nemohlo zohlednit.
Tabulka 10 - Průměrná prodejní cena v Unii
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
111
98
99
Meziroční vývoj
11
-13
1
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.6 Průměrné výrobní náklady
(57)
V posuzovaném období se průměrné výrobní náklady zvýšily o 5 %, zejména kvůli vyšší zaměstnanosti a tudíž vyšším mzdovým nákladům.
Tabulka 11 - Průměrné výrobní náklady
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
105
105
105
Meziroční vývoj
5
0
0
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.7 Ziskovost a peněžní toky
(58)
Zisky dosažené výrobním odvětvím Unie se v posuzovaném období výrazně snížily, stejně jako peněžní toky, jež se snížily o 56 %. K tomu došlo i přes růst výroby a prodeje v důsledku tlaku na prodejní ceny.
Tabulka 12 - Ziskovost a peněžní toky
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Ziskovost - Index (2007 = 100)
100
175
-7
-4
Meziroční vývoj
75
- 182
3
Peněžní toky - Index (2007 = 100)
100
144
49
44
Meziroční vývoj
44
-95
-5
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.8 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(59)
Investice mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesly o 95 %. Návratnost investic vyjádřená jako zisky/ztráty dotčeného výrobku vztažené k čisté účetní hodnotě investic v posuzovaném období podstatně klesla a sledovala tak vývoj investic. V důsledku snížení ziskovosti a peněžních toků se v posuzovaném období významně zhoršila schopnost žadatelů opatřit si kapitál. Toto zhoršení lze také jasně vidět na investicích žadatelů, které se v posuzovaném období snížily o 95 %.
Tabulka 13 - Investice a návratnost investic
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2007 = 100)
100
61
2
5
Meziroční vývoj
-39
-59
3
Návratnost investic - Index (2007 = 100)
100
196
-7
-4
Meziroční vývoj
96
- 203
3
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.9 Zaměstnanost a produktivita
(60)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období vzrostla o 8 %. Produktivita, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, vzrostla o 6 %. Mzdové náklady se však v posuzovaném období zvýšily o 16 %.
Tabulka 14 - Zaměstnanost a produktivita
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost - Index
100
109
109
108
Produktivita (tuny/zaměstnanci) - Index
100
100
105
106
Náklady na pracovní sílu - Index
100
114
115
116
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.10 Rozsah dumpingového rozpětí
(61)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.11 Zotavení z účinků dumpingu
(62)
Jak naznačuje kladný vývoj většiny výše uvedených ukazatelů, výrobní odvětví Unie se v posuzovaném období částečně ekonomicky zotavilo ze škodlivých účinků dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR.
4.12 Růst
(63)
Spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 24 %, zatímco výroba výrobního odvětví Unie, objem prodejů a tržní podíl během téhož období rostly. Zároveň klesl objem a tržní podíl dovozu z ČLR. Výrobní odvětví Unie však mohlo mít z opatření prospěch jen do určité míry, jelikož čínský tlak na prodejní ceny jim nedovolil dosahovat zisků, ani dosáhnout cílového zisku.
5. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(64)
Furfurylaldehyd z Dominikánské republiky není na volném trhu Unie dostupný. Nebyly proto nalezeny žádné známky toho, že by tento dovoz jakkoli přispěl k problematické situaci výrobního odvětví Unie. S ohledem na dovoz ze třetích zemí se jeho objem výrazně snížil na takovou úroveň, že ačkoli se uskutečnil za velmi nízké ceny, nelze jeho účinek považovat za významný.
(65)
Opatření vůči ČLR měla pozitivní dopad na hospodářskou situaci ve výrobním odvětví Unie, neboť většina ukazatelů újmy vykázala příznivý vývoj: výroba, objem prodeje a hodnota prodeje vzrostly. Přes klesající spotřebu dokázalo výrobní odvětví Unie zvýšit svůj podíl na trhu. Ziskovost však v období přezkumného šetření výrazně klesla. Výrobní odvětví Unie nedokázalo dosáhnout cílového zisku, který byl s ohledem na zajištění jeho vývoje v původním šetření stanoven na 5 %. V tomto smyslu se uzavírá, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení a že jeho finanční situace zůstává obtížná.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(66)
V 39. a 40. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k významnému zvýšení dumpingového vývozu z ČLR do Unie.
(67)
Jak se uvádí výše, v případě zrušení opatření mají čínští výrobci schopnost přesměrovat velký objem vývozu na trh Unie. Podle žádosti o přezkum dosáhla čínská výrobní kapacita 320 000 tun v roce 2009, s volnou kapacitou nejméně 20 000 tun. Mimoto se zdá, že jiné vývozní trhy, jako jsou Japonsko, Thajsko a Spojené státy americké, by nemohly pojmout takovou volnou kapacitu, jež by byla tudíž s největší pravděpodobností přesměrována na trh Unie.
(68)
Pokud jde o ceny, čínské statistické údaje o vývozu ukazují, že cena dotčeného výrobku do USA byla podobná cenám vývozu do Unie v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Čínské vývozní ceny pro ostatní trhy byly vyšší.
(69)
Vzhledem k tomu, že se čínské ceny podbízejí oproti cenám výrobního odvětví Unie o 11 %, pokud by se doba platnosti opatření nechala uplynout, je pravděpodobné, že čínští vývozci budou pokračovat ve svém počínání, aby získaly zpět ztracený podíl na trhu. Takové chování ve spojení se schopností dodat významné množství dotčeného výrobku na trh Unie by měl velmi nepříznivý dopad na výrobní odvětví Unie, a zejména na jeho ziskovost.
(70)
Na základě výše uvedeného se vyslovuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k opakovanému výskytu újmy vyplývající z dumpingového dovozu z ČLR.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(71)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(72)
Stanovení zájmu Unie se opíralo o ohodnocení všech různých předmětných zájmů, tj. zájmů výrobních odvětví Unie, dovozců/obchodníků a dále uživatelů a dodavatelů dotčeného výrobku.
(73)
V předchozím šetření se přijetí opatření nepovažovalo za příčící se zájmům Unie. Mimoto současné šetření představuje přezkum před pozbytím platnosti, tudíž také analýzu situace, kdy antidumpingová opatření existují.
(74)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu a opakovaného výskytu újmy, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(75)
Výrobní odvětví Unie se osvědčilo jako životaschopné, schopné přizpůsobovat se měnícím se podmínkám na trhu. To bylo potvrzeno zejména příznivým vývojem výroby a prodeje v souvislosti s klesající spotřebou v Unii. Avšak vzhledem k obrovskému tlaku na prodejní ceny nemohla ziskovost následovat stejně příznivou tendenci.
(76)
Vzhledem k existující volné kapacitě furfurylaldehydu v ČLR ve spojení se skutečností, že ostatní vývozní trhy (jako jsou Japonsko, Thajsko a USA) nemohou v případě, že by se doba platnosti opatření nechala uplynout, takovou volnou kapacitu pojmout, by čínští vývozci se vší pravděpodobností pokusili znovuzískat ztracené podíly na trhu tím, že by pokračovaly ve svém dumpingovém chování na trhu Unie.
(77)
Bez zachování antidumpingových opatření by se tedy situace ve výrobním odvětví Unie se vší pravděpodobností prudce zhoršila v důsledku čínského levného dumpingového dovozu, jak bylo vysvětleno v 66. až 69. bodě odůvodnění.
3. Zájem dovozců
(78)
V řízení spolupracoval jen jeden dovozce v Unii: IFC, se sídlem v Nizozemsku, vlastněná výrobcem furfurylaldehydu v Dominikánské republice. IFC je jediným aktivním dovozcem furfurylaldehydu v Unii, několik jiných společností dováží dotčený výrobek pouze příležitostně. IFC je důležitým hráčem na trhu furfurylaldehydu (a furfurylalkoholu) v Unii, neboť představuje okolo 80 % spotřeby v Unii. Společnost IFC dováží z Dominikánské republiky a ČLR v režimu aktivního zušlechťovacího styku a ostatních třetích zemí. Dále je IFC hlavním zákazníkem výrobního odvětví Unie a nakupuje zhruba 32 % veškerého prodeje. Zakoupený furfurylaldehyd je pak dále zpracováván na furfurylalkohol společností TFC, která je společností ve spojení s IFC a sídlí v Geelu, Belgii.
(79)
Tento dovozce je vcelku nezaujatý, pokud jde o řízení, neboť na jedné straně má zájem o přístup k čínskému furfurylaldehydu bez jakýchkoli omezení a zátěže spojené s vyplňováním celních požadavků v souvislosti s režimem aktivního zušlechťovacího styku, a na druhé straně by rád zachoval průmyslové odvětví Unie, aby mohl dotčený výrobek v krátkých termínech získávat. Pokračování v opatřeních navíc odstraňuje soutěž s dovozem od mateřského výrobce v Dominikánské republice a konsoliduje pozici skupiny, pokud jde o trhy s furfurylaldehydem a furfurylalkoholem (včetně režimu aktivního zušlechťovacího styku) v Unii.
4. Zájem uživatelů
(80)
Komise rozeslala dotazníky dvaceti sedmi průmyslovým uživatelům furfurylaldehydu. Pouze tři uživatelé v řízení spolupracovali, avšak ti furfurylaldehyd nezískávali v ČLR, nýbrž přímo od výrobního odvětví v Unii. Pro tyto uživatele je význam furfurylaldehydu pro jejich podnikání, rafinaci nafty nebo výrobu mazacích olejů zanedbatelný. Proto se necítí být antidumpingovými opatřeními zvlášť dotčeni.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Příslušné předložené připomínky byly analyzovány, ale nevedly ke změně podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto antidumpingová opatření zachovat.
(83)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 639/2005 na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z ČLR zachována. Tato opatření mají podobu zvláštního cla.
(84)
Avšak vzhledem k tomu, že toto zvláštní clo bylo stanoveno na základě zjištění původního šetření v roce 1995 a nikdy nebylo revidováno, považovalo se za vhodné zhodnotit, zda výše cla je stále přiměřená. V tomto ohledu Komise zváží zahájení prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení z moci úřední,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz 2-furaldehydu (známého též pod názvem furfurylaldehyd nebo furfural), v současné době kódu KN 2932 12 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Použitelná sazba cla je 352 EUR za tunu.
3. V případech, kdy je zboží před propuštěním do volného oběhu poškozeno a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (7), se výše antidumpingového cla vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku snižuje o procentní podíl, který odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. května 2011.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 453/2011 DEL CONSIGLIO
del 4 maggio 2011
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di aldeide furanica originaria della Repubblica popolare cinese in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 11, paragrafi 2 e 5 e l’articolo 9, paragrafo 4,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («Commissione»), dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
In seguito ad un’inchiesta antidumping («inchiesta iniziale»), il Consiglio ha istituito, con il regolamento (CE) n. 95/95 (2), un dazio antidumping definitivo in forma di un dazio specifico sulle importazioni di aldeide furanica originaria della Repubblica popolare cinese («RPC») («misure antidumping definitive»). L’aliquota del dazio specifico ammontava a 352 EUR/tonnellata.
(2)
In seguito ad un esame intermedio avviato nel maggio 1997 su richiesta di un esportatore cinese, le misure sono state confermate, mediante il regolamento (CE) n. 2722/1999 (3) del Consiglio, per un periodo di altri quattro anni.
(3)
Nell’aprile 2005, a seguito del riesame in previsione della scadenza, con il regolamento (CE) n. 639/2005 del Consiglio (4) le misure sono state prolungate per un periodo di altri cinque anni.
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(4)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza delle misure antidumping definitive in vigore (5), il 28 gennaio 2010 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza di tali misure in conformità dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata da due produttori dell’Unione, la Lenzing AG e la Tanin Sevnica kemična industrija d.d. («i richiedenti») che rappresentano una quota considerevole, in questo caso oltre il 50 %, della produzione di aldeide furanica nell’Unione.
(5)
La richiesta era motivata dal fatto che la scadenza delle misure potrebbe comportare il persistere del dumping e la reiterazione del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione («IU»).
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(6)
Avendo stabilito, dopo aver sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 27 aprile 2010 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (6) («avviso di apertura»), l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, in conformità dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell’inchiesta
(7)
L’inchiesta sulla probabilità del persistere del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o aprile 2009 e il 31 marzo 2010 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’esame delle tendenze significative per valutare il rischio della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2007 e la fine del periodo dell’inchiesta di riesame («il periodo considerato»).
4.2. Parti interessate dall’inchiesta
(8)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’avvio del riesame i richiedenti, i produttori esportatori del paese interessato, gli importatori, gli utilizzatori notoriamente interessati e i rappresentanti del paese interessato.
(9)
Le parti interessate hanno avuto la possibilità di esprimere il loro punto di vista per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura. Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta, dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un’audizione.
4.3. Campionamento
(10)
Dato il numero relativamente elevato di produttori esportatori nella RPC, si è esaminata l’ipotesi di usare un campione ai sensi dell’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti sopramenzionate sono state invitate a manifestarsi entro 15 giorni dall’apertura del riesame e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura. Dato che nessun produttore esportatore si è manifestato, non è stato necessario ricorrere al campionamento.
4.4. Verifica delle informazioni ricevute
(11)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a quelle che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura.
(12)
Hanno risposto al questionario i due produttori dell’Unione, un importatore/utilizzatore e un produttore del paese analogo, l’Argentina. Nessun produttore esportatore cinese ha collaborato all’inchiesta.
(13)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e il conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Sono state effettuate verifiche presso le sedi delle seguenti parti interessate:
a)
Produttori dell’Unione
-
Lenzing AG, («Lenzing»), Austria
-
Tanin Sevnica kemična industrija d.d. («Tanin»), Slovenia
b)
Importatore/utilizzatore non collegato
-
International Furan Chemicals BV («IFC»), Rotterdam
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(14)
Il prodotto in esame nell’ambito della presente inchiesta è lo stesso dell’inchiesta iniziale e dei successivi riesami di cui sopra ai considerando 1 e 3, cioè l’aldeide furanica originaria della RPC, attualmente classificata al codice NC 2932 12 00 («prodotto in esame»). L’aldeide furanica è detta anche 2-furaldeide o furfurolo.
(15)
L’aldeide furanica è un liquido giallo chiaro con un caratteristico odore pungente, ottenuto dalla lavorazione di vari tipi di residui agricoli. L’aldeide furanica ha due applicazioni principali: come solvente selettivo nella raffinazione del petrolio per la produzione di oli lubrificanti e come materia prima per la trasformazione in alcole furfurilico, utilizzato per la produzione di resine sintetiche per gli stampi da fonderia.
2. Prodotto simile
(16)
Come le precedenti, anche quest’ultima inchiesta ha dimostrato che l’aldeide furanica prodotta nella RPC ed esportata nell’Unione europea, quella prodotta e venduta sul mercato interno dell’Argentina, paese analogo, e quella fabbricata e venduta nell’Unione dai produttori dell’Unione presentano le stesse caratteristiche fisiche e chimiche fondamentali e sono destinate agli stessi usi. Di conseguenza, esse sono state considerate prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE DEL DUMPING
(17)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se la scadenza delle misure in vigore rischia di comportare il persistere o la reiterazione del dumping.
1. Aspetti generali
(18)
Dei 34 produttori esportatori cinesi conosciuti contattati al momento dell’apertura, nessuno ha cooperato all’inchiesta né ha fornito informazioni. Di conseguenza, i risultati riguardo alla probabilità del persistere o della reiterazione del dumping sotto illustrati hanno dovuto essere basati sui dati disponibili, in particolare sulle informazioni trasmesse dall’importatore/utilizzatore industriale che ha collaborato, sui dati di Eurostat, sulle statistiche ufficiali delle esportazioni della RPC e sulle informazioni contenute nella domanda di riesame.
2. Paese analogo
(19)
Dato che la RPC è un’economia in fase di transizione, il valore normale deve essere determinato, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, in base al prezzo o al valore costruito in un appropriato paese terzo ad economia di mercato («paese analogo») oppure al prezzo all’esportazione da tale paese terzo in altri paesi, compresa l’Unione, oppure, qualora ciò non sia possibile, su qualsiasi altra base equa, compreso il prezzo realmente pagato o pagabile nell’Unione per un prodotto simile, se necessario debitamente adeguato per includere un equo margine di profitto.
(20)
Come già nell’inchiesta iniziale, nell’avviso di apertura della presente inchiesta l’Argentina è stata proposta come adeguato paese analogo ai fini della determinazione del valore normale. Non sono state ricevute osservazioni, dopo la pubblicazione dell’avviso di apertura, sul paese analogo proposto.
(21)
Un produttore di aldeide furanica in Argentina ha cooperato all’inchiesta rispondendo al questionario. L’inchiesta ha mostrato che l’Argentina aveva un mercato competitivo per l’aldeide furanica, rifornito per circa il 90 % da produttori locali e per la restante parte da importazioni da paesi terzi. Il volume della produzione argentina costituisce più del 70 % del volume delle esportazioni cinesi nell’Unione del prodotto in esame destinato al perfezionamento attivo. Il mercato argentino è stato quindi considerato sufficientemente rappresentativo per la determinazione del valore normale per la RPC.
(22)
Si conclude pertanto, come nell’inchiesta iniziale, che l’Argentina costituisce un paese analogo appropriato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
3. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
3.1. Valore normale
(23)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale è stato stabilito in base alle informazioni ricevute dal produttore del paese analogo che ha cooperato, ossia sulla base dei prezzi pagati o pagabili sul mercato interno dell’Argentina da parte di acquirenti indipendenti, poiché si è constatato che le vendite sono avvenute nel corso di normali operazioni commerciali.
(24)
Pertanto il valore normale è stato calcolato come media ponderata dei prezzi delle vendite effettuate sul mercato interno ad acquirenti indipendenti dal produttore argentino che ha collaborato all’inchiesta.
(25)
È stato innanzitutto stabilito se il volume complessivo delle vendite interne del prodotto simile ad acquirenti indipendenti fosse rappresentativo ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, cioè se corrispondesse ad almeno il 5 % del volume complessivo delle vendite del prodotto in esame esportato nell’Unione. Le vendite sul mercato interno del produttore argentino che ha cooperato sono state ritenute sufficientemente rappresentative durante il PIR.
(26)
La Commissione ha poi esaminato se le vendite sul mercato interno del prodotto simile potessero essere considerate come avvenute nell’ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata determinata per il prodotto simile venduto sul mercato argentino la percentuale di vendite remunerative effettuate ad acquirenti indipendenti durante il PIR. Dato che tutte le vendite del prodotto simile durante il PIR erano state remunerative, il valore normale è stato basato sulla media ponderata di tutte le vendite sul mercato interno.
3.2. Prezzo all’esportazione
(27)
Poiché nessuna società cinese esportatrice verso l’Unione ha cooperato all’inchiesta, i prezzi all’esportazione sono stati determinati in base agli elementi disponibili. Le informazioni fornite dall’importatore che ha cooperato all’inchiesta e i dati di Eurostat relativi alle importazioni nell’Unione del prodotto in esame sono stati ritenuti la base più adeguata. Benché per la maggior parte le importazioni fossero state effettuate in regime di perfezionamento attivo («RPA») (l’aldeide furanica cinese veniva trasformata in alcole furfurilico destinato all’esportazione), non vi era motivo di ritenere che esse non costituissero una base idonea per la determinazione dei prezzi all’esportazione.
3.3. Confronto
(28)
Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, si è tenuto debitamente conto, sotto forma di adeguamenti, di certe differenze nei costi di trasporto e di assicurazione, che incidono sulla comparabilità dei prezzi.
3.4. Margine di dumping
(29)
A norma dell’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali e la media ponderata dei prezzi all’esportazione, allo stesso stadio commerciale. Il confronto ha dimostrato l’esistenza di un dumping rilevante.
4. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
(30)
Dopo aver verificato l’esistenza di pratiche di dumping nel PIR, si è proceduto ad esaminare la probabilità di persistenza del dumping, ove le misure fossero abrogate. Dal momento che nessun produttore esportatore cinese ha collaborato alla presente inchiesta, le conclusioni sono state desunte, come previsto dall’articolo 18 del regolamento di base, dai dati disponibili, ossia le informazioni fornite dall’importatore che ha cooperato all’inchiesta, i dati di Eurostat, le statistiche ufficiali delle esportazioni della RPC e la domanda di riesame.
(31)
A tale proposito, sono stati analizzati i seguenti elementi: l’evoluzione delle importazioni della RPC verso l’UE in RPA, l’evoluzione delle esportazioni cinesi verso paesi terzi e la capacità inutilizzata dei produttori cinesi.
4.1. Andamento delle importazioni dalla RPC
(32)
Secondo le statistiche ufficiali cinesi sulle esportazioni, le esportazioni totali a livello mondiale del prodotto in esame dalla RPC sono aumentate del 117 % durante il periodo considerato. L’aumento è stato per lo più assorbito dai mercati degli Stati Uniti e di altri paesi terzi.
(33)
Quanto alle esportazioni verso l’Unione, secondo Eurostat e dati verificati sulle importazioni, occorre rilevare che, durante il PIR, per il 99,9 % tutte le importazioni del prodotto in esame dalla RPC verso l’Unione sono state effettuate a fini di perfezionamento attivo e per il restante 0,1 % per l’immissione in libera pratica. Nel 2007 e nel 2008 non ci sono state importazioni destinate all’immissione in libera pratica. Per l’esaustività dei dati sono state prese in considerazione le importazioni destinate all’immissione in libera pratica; peraltro, viste la esigue quantità interessate, è stata ritenuta inutile un’analisi dettagliata dell’evoluzione dei prezzi di tali importazioni.
(34)
Il volume delle importazioni dalla RPC in regime di perfezionamento attivo e per l’immissione in libera pratica si è ridotto del 67 % tra il 2007 e il PIR, il che ha coinciso con la contrazione del 24 % del consumo sul mercato dell’Unione, come indicato al successivo considerando 45. L’aldeide furanica cinese importata durante il PIR è stata trasformata in alcole furfurilico, che è stato a sua volta esportato. Non esiste alcuna informazione disponibile su come le importazioni destinate l’immissione in libera pratica siano state utilizzate nell’Unione; è tuttavia ragionevole supporre che, qualora le misure fossero abrogate, almeno una parte delle importazioni attuali in regime di perfezionamento attivo potrebbero essere effettuate in vista dell’immissione in libera pratica allo stato naturale o come prodotto finale a valle (alcole furfurilico) venduto sul mercato dell’Unione.
(35)
Nel periodo tra il 2007 e il PIR il prezzo delle esportazioni cinesi è variato a seconda dei mercati. Mentre il prezzo all’esportazione verso l’Unione si è notevolmente ridotto (dell’11 %) in questo periodo, gli altri mercati d’esportazione hanno fatto registrare un aumento di circa il 10 %. Va peraltro osservato che i prezzi per il mercato statunitense durante il PIR sono stati quasi allo stesso livello di quelli dell’Unione mentre, secondo le statistiche cinesi sulle esportazioni, le esportazioni verso altri mercati sono state più onerose del 19 % per tonnellata. Dato che il prodotto in esame è molto omogeneo, tali differenze di prezzo possono essere spiegate soltanto con una strategia deliberata di fissazione dei prezzi degli esportatori cinesi, che ottengono prezzi e profitti più elevati su mercati meno competitivi che non su mercati quali l’Unione e gli Stati Uniti, dove sono praticati prezzi inferiori. Considerando che le esportazioni verso l’Unione e gli Stati Uniti rappresentano il 46 % del totale delle esportazioni cinesi, si può concludere che tale differenziazione dei prezzi può essere mantenuta, qualora i dazi fossero abrogati, per sostenere il dumping almeno sul mercato dell’Unione.
4.2. Capacità produttiva inutilizzata degli esportatori
(36)
Essendo solo poche le informazioni disponibili al pubblico riguardo all’industria cinese dell’aldeide furanica, le conclusioni che seguono sono state tratte principalmente dalle informazioni contenute nella domanda di riesame.
(37)
Secondo la domanda di riesame in previsione della scadenza, la produzione cinese di aldeide furanica è aumentata in modo costante a partire dal 1999, e nel 2009 il volume della produzione ha raggiunto circa 320 000 tonnellate. Sembra che il tasso di utilizzo degli impianti cinesi si aggiri attorno al 94 %, il che significa che nella RPC vi è una capacità inutilizzata di circa 20 000 tonnellate/anno, un quantitativo pari a circa la metà del consumo totale nell’Unione. Ci sarebbero attualmente più di 200 impianti di produzione di aldeide furanica in attività nella RPC, di cui un numero sempre maggiore svolge attività d’esportazione.
(38)
In base a quanto esposto, si può concludere che, ove le misure fossero abrogate, è probabile che le esportazioni del prodotto in esame arrivino sul mercato dell’Unione al di fuori del RPA e in quantità rilevanti e continuino molto probabilmente a formare oggetto di dumping.
5. Conclusioni sulla probabilità del persistere del dumping
(39)
Tenuto conto della grande capacità di produzione disponibile nella RPC, della capacità dei produttori cinesi di aumentare rapidamente i volumi di produzione e destinarli all’esportazione, nonché di fissare i prezzi di tali esportazioni, è ragionevole supporre che l’abrogazione delle misure comporterebbe una ripresa delle esportazioni dalla RPC verso l’Unione al di fuori del RPA.
(40)
I prezzi all’esportazione attuali in RPA non sono soggetti al dazio antidumping. Si può pertanto ritenere che i prezzi in questione siano indicativi anche dei futuri livelli di prezzo, nel caso le misure siano abrogate. A questo proposito, è stato rilevato che i prezzi all’esportazione cinesi in RPA sono stati oggetto di dumping e hanno comportato una sottoquotazione dell’11 % dei prezzi dei produttori dell’Unione durante il PIR, come indicato al considerando 69.
(41)
Alla luce dei risultati sopra descritti, si può concludere che le esportazioni dalla RPC sono tuttora oggetto di dumping e che l’abrogazione delle misure antidumping rischia di far persistere il dumping sul mercato dell’Unione.
D. DEFINIZIONE DELL’IU
(42)
L’IU consiste in due società: la Lenzing AG (Austria) e la Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (Slovenia), che insieme rappresentano il 100 % della produzione dell’Unione del prodotto in esame nel PIR. Entrambe le società hanno risposto al questionario e hanno cooperato totalmente all’inchiesta. Pertanto, i due produttori dell’Unione costituiscono l’IU ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base. Per motivi di riservatezza, i dati relativi ai risultati dell’IU sono riportati solo in forma indicizzata.
(43)
Rispetto all'inchiesta iniziale, l'IU si è evoluta: in maniera significativa la Furfural Español SA, attualmente denominata Nutrafur, la società produttrice spagnola che aveva presentato la denuncia iniziale nel 1994, ha cessato la produzione nell'ottobre 2008. La Nutrafur, che sostiene la presenta domanda di riesame, non ha collaborato al presente procedimento. La Nutrafur peraltro è tuttora attiva sul mercato, in qualità di operatore commerciale che acquista il prodotto in esame dai suoi ex concorrenti dell'Unione. I dati relativi alla produzione della Nutrafur nel 2007 e nel 2008 menzionati nella domanda sono stati inclusi nel consumo del mercato UE.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Consumo sul mercato dell’Unione
(44)
Il consumo di aldeide furanica nell’Unione è stato determinato in base ai volumi di vendita dell’IU sul mercato dell’Unione (incluse le vendite della Nutrafur quando ancora produceva aldeide furanica) più le importazioni in regime di perfezionamento attivo dalla RPC e le importazioni da altri paesi terzi destinate all’immissione in libera pratica, sulla scorta dei dati verificati dell’importatore International Furan Chemicals BV («IFC») e di Eurostat. Dal momento che Eurostat non comunica informazioni esaustive per motivi di riservatezza, i dati Eurostat sono stati utilizzati soltanto per le importazioni da paesi terzi diversi dalla RPC e dalla Repubblica dominicana, dato che l’IFC è l’unico importatore di aldeide furanica da tali paesi.
(45)
Su questa base, durante il periodo considerato, il consumo dell’Unione è diminuito del 24 %, passando da 48 534 tonnellate nel 2007 a 36 725 tonnellate durante il PIR.
Tabella 1 - Consumo dell’Unione
Anno
2007
2008
2009
PIR
Tonnellate
48 534
45 738
38 175
36 725
Indice (2007 = 100)
100
94
79
76
Variazione annua
-6
-15
-3
Fonte: risposte verificate al questionario dell’IU e della IFC, domanda di riesame e Eurostat.
2. Importazioni dalla RPC
2.1. Volume, quota di mercato e prezzi
(46)
Secondo le statistiche ufficiali cinesi delle esportazioni, durante il PIR le importazioni cinesi destinate all’immissione in libera pratica sono state esigue (2,5 tonnellate), mentre per la maggior parte le importazioni cinesi sono state effettuate in regime di perfezionamento attivo. Il volume delle importazioni cinesi in regime di perfezionamento attivo è passato da 8 264 tonnellate nel 2007 a 2 749 tonnellate nel PIR, cioè con un calo del 67 %. Nel 2008 le importazioni cinesi in regime di perfezionamento hanno raggiunto il culmine con circa 10 000 tonnellate, per poi diminuire negli anni successivi. Nel periodo considerato la quota di mercato cinese in regime di perfezionamento attivo è diminuita dal 17 % all’8 %, cioè di 9 punti percentuali.
(47)
I prezzi cinesi in regime di perfezionamento attivo sono calati del 12 %, passando da 774 EUR nel 2007 a 685 EUR nel PIR.
Tabella 2 - Importazioni dalla RPC
Anno
2007
2008
2009
PIR
Tonnellate
8 264
10 002
5 159
2 749
Indice (2007 = 100)
100
121
62
33
Variazione annua
21
-59
-29
Quota di mercato
17 %
22 %
14 %
7 %
Prezzo in EUR/tonnellata
774
1 014
690
685
Indice (2007 = 100)
100
131
89
88
Fonte: risposta verificata della IFC al questionario.
3. Volumi e prezzi delle importazioni da altri paesi terzi
(48)
Come già rilevato nell’inchiesta iniziale, le importazioni dalla Repubblica dominicana sono consistite interamente in spedizioni di una società madre alla controllata europea per la produzione di alcole furfurilico. I prezzi ai quali sono state effettuate tali transazioni erano pertanto prezzi di trasferimento tra società collegate e non rispecchiavano i reali prezzi del mercato. In base ai dati forniti da Eurostat, i volumi delle importazioni nell’Unione di aldeide furanica proveniente da paesi terzi diversi dalla RPC e i loro prezzi medi hanno seguito il seguente andamento:
Tabella 3 - Importazioni nell’Unione dalla Repubblica dominicana
Anno
2007
2008
2009
PIR
Tonnellate
32 003
27 662
24 996
25 959
Indice (2007 = 100)
100
86
78
81
Variazione annua
-14
-8
3
Quota di mercato
66 %
60 %
65 %
71 %
Prezzo in EUR/tonnellata
809
982
582
670
Indice (2007 = 100)
100
121
72
83
Tabella 4 - Importazioni nell’Unione da altri paesi terzi
Anno
2007
2008
2009
PIR
Tonnellate
1 687
1 583
1 226
1 158
Indice (2007 = 100)
100
94
73
69
Variazione annua
-6
-21
-4
Quota di mercato
3 %
3 %
3 %
3 %
Prezzo in EUR/tonnellata
800
997
632
621
Indice (2007 = 100)
100
125
79
78
(49)
Durante il periodo considerato i volumi di importazione di aldeide furanica dalla Repubblica dominicana e da tutti gli altri paesi terzi sono diminuiti in modo significativo, rispettivamente del 19 % e del 31 %. La contrazione delle importazioni dalla Repubblica dominicana ha tuttavia consentito un aumento della quota di mercato, passata dal 66 % al 71 %. Peraltro, tutte queste importazioni sono state incluse nella produzione di alcole furfurilico da parte della controllata europea del produttore nella Repubblica dominicana. I prezzi ai quali sono effettuate tali transazioni erano pertanto prezzi di trasferimento tra società collegate e potevano non rispecchiare i reali prezzi del mercato.
3.1. Volumi e prezzi di esportazione dalla RPC a destinazione di altri paesi terzi
(50)
Durante il periodo considerato i volumi di esportazione sono aumentati del 105 % (pari a circa il 9 % delle vendite totali dell’Unione durante il PIR). Occorre osservare che le vendite all’esportazione dell’IU ad altri paesi terzi sono state effettuate a prezzi bassi durante il PIR. Ciò può essere spiegato dalla concorrenza su grandi quantità a prezzi bassi con l’aldeide furanica cinese in altri paesi terzi.
Tabella 5 - Volumi e prezzi di esportazione dell’IU a destinazione di altri paesi terzi
Anno
2007
2008
2009
PIR
Quantità - Indice (2007 = 100)
100
136
211
205
Variazione annua
36
75
-6
Prezzi - Indice (2007 = 100)
100
114
88
82
Variazione annua
14
-26
-6
4. Situazione economica dell’IU
(51)
Nei considerando seguenti viene analizzata la situazione economica dell’IU, cioè le società Lenzing e Tanin.
4.1. Produzione
(52)
La produzione totale del prodotto in esame da parte dell’IU è aumentata del 14 % durante il periodo considerato.
Tabella 6 - Produzione dell’Unione
Anno
2007
2008
2009
PIR
Indice (2007 = 100)
100
109
114
114
Variazione annua
9
5
0
Fonte: risposte verificate dei produttori dell’Unione al questionario.
4.2. Capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(53)
La capacità produttiva totale dell’IU è rimasta invariata nel periodo considerato. L’utilizzo degli impianti dell’IU è aumentato di 12 punti percentuali, passando dall’85 % al 97 %, il che significa che la produzione ha quasi raggiunto la capacità massima.
Tabella 7 - Capacità dell’Unione
Anno
2007
2008
2009
PIR
Indice (2007 = 100)
100
100
100
100
Utilizzo degli impianti
85 %
92 %
96 %
97 %
Fonte: risposte verificate dei produttori dell’Unione al questionario.
4.3. Livello delle scorte
(54)
La tabella seguente indica che il livello delle scorte dell’IU è aumentato del 26 % nel periodo considerato. Tale aumento è stato particolarmente accentuato tra il 2007 e il 2008, quando ha toccato il 193 %.
Tabella 8 - Scorte
Anno
2007
2008
2009
PIR
Indice (2007 = 100)
100
293
165
126
Variazione annua
193
- 128
-40
Fonte: risposte verificate dei produttori dell’Unione al questionario.
4.4. Volume delle vendite e quota di mercato
(55)
Il volume delle vendite dell’IU ad acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione è aumentato del 13 % durante il PIR. A seguito dell’incremento delle vendite, la quota di mercato dell’IU è aumentata di 5 punti percentuali durante il periodo considerato.
Tabella 9 - Volume delle vendite e quota di mercato dell’UE
Anno
2007
2008
2009
PIR
Indice (2007 = 100)
100
100
112
113
Quota di mercato detenuta
10-20 %
10-20 %
14-24 %
15-25 %
Fonte: risposte verificate dei produttori dell’Unione al questionario.
4.5. Prezzi di vendita medi
(56)
Nel periodo considerato i prezzi di vendita medi praticati dall’IU sul mercato dell’Unione sono diminuiti dell’1 %. Nel 2008 i prezzi di vendita medi hanno raggiunto il culmine con un aumento dell’11 %, ma nell’anno seguente sono rapidamente diminuiti. Il lieve ribasso dei prezzi di vendita deve essere considerato alla luce dell’aumento del 5 % del costo unitario di produzione, di cui l’IU non è stata in grado di tener conto.
Tabella 10 - Prezzo di vendita medio nell’Unione
Anno
2007
2008
2009
PIR
Indice (2007 = 100)
100
111
98
99
Variazione annua
11
-13
1
Fonte: risposte verificate dei produttori dell’Unione al questionario.
4.6. Costo medio di produzione
(57)
Nel periodo considerato il costo medio di produzione (CMP) è aumentato del 5 %, per lo più a causa dell’incremento dell’occupazione e, di conseguenza, dell’aumento del costo totale della manodopera.
Tabella 11 - Costo medio di produzione
Anno
2007
2008
2009
PIR
Indice (2007 = 100)
100
105
105
105
Variazione annua
5
0
0
Fonte: risposte verificate dei produttori dell’Unione al questionario.
4.7. Redditività e flusso di cassa
(58)
I profitti generati dall’IU si sono ridotti notevolmente nel periodo considerato, come pure il flusso di cassa, diminuito del 56 %. Ciò è dovuto alla pressione esercitata sui prezzi di vendita, malgrado l’aumento della produzione e delle vendite.
Tabella 12 - Redditività e flusso di cassa
Anno
2007
2008
2009
PIR
Redditività Indice (2007 = 100)
100
175
-7
-4
Variazione annua
75
- 182
3
Flusso di cassa - Indice (2007 = 100)
100
144
49
44
Variazione annua
44
-95
-5
Fonte: risposte verificate dei produttori dell’Unione al questionario.
4.8. Investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali
(59)
Tra il 2007 e il PIR gli investimenti hanno subito una flessione del 95 %. L’utile sul capitale investito, espresso come profitti/perdite per il prodotto in esame in rapporto al valore contabile netto degli investimenti, è sensibilmente diminuito durante il periodo considerato, seguendo la tendenza degli investimenti. A causa del deterioramento della redditività e del flusso di cassa, la capacità dei denuncianti di ottenere capitali è peggiorata sensibilmente nel periodo considerato. Questo peggioramento trova un chiaro riscontro negli investimenti dei denuncianti, che sono crollati (- 95 %) nel periodo considerato.
Tabella 13 - Investimenti e utile sul capitale investito
Anno
2007
2008
2009
PIR
Investimenti Indice (2007 = 100)
100
61
2
5
Variazione annua
-39
-59
3
Utile sul capitale investito Indice (2007 = 100)
100
196
-7
-4
Variazione annua
96
- 203
3
Fonte: risposte verificate dei produttori dell’Unione al questionario.
4.9. Occupazione e produttività
(60)
Nell’ambito dell’IU il tasso di occupazione durante il periodo considerato è cresciuto dell’8 %. La produttività, misurata in termini di produzione (in tonnellate) per dipendente, è aumentata del 6 %. Peraltro, durante il periodo considerato, i costi della manodopera sono aumentati del 16 %.
Tabella 14 - Occupazione e produttività
Anno
2007
2008
2009
PIR
Occupazione - Indice
100
109
109
108
Produttività (tonnellate/dipendenti) - Indice
100
100
105
106
Costi della manodopera - Indice
100
114
115
116
Fonte: risposte verificate dei produttori dell’Unione al questionario.
4.10. Entità del margine di dumping
(61)
Dati il volume, la quota di mercato e il prezzo delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC, l’incidenza sull’IU dei margini di dumping effettivi non può essere considerata trascurabile.
4.11. Ripresa dagli effetti del dumping
(62)
Come indica l’evoluzione positiva della maggior parte degli indicatori sopraelencati, durante il periodo considerato la situazione finanziaria dell’IU ha conosciuto una parziale ripresa dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni in dumping originarie della RPC.
4.12. Crescita
(63)
Mentre il consumo nell’Unione è diminuito del 24 % nel periodo considerato, la produzione, il volume delle vendite e la quota di mercato dell’IU sono aumentati. Allo stesso tempo, il volume e la quota di mercato delle importazioni dalla RPC si sono ridotti. L’IU potrebbe tuttavia trarre vantaggio in un certo qual modo dalle misure, dato che la pressione cinese sui prezzi di vendita non le ha consentito di ottenere profitti, né di raggiungere i profitti previsti.
5. Conclusioni sulla situazione economica dell’IU
(64)
L’aldeide furanica originaria della Repubblica dominicana non è disponibile sul mercato libero dell’Unione. Non sono state pertanto riscontrate indicazioni del fatto che tali importazioni abbiano contribuito a determinare la precaria situazione dell’IU. Il volume delle importazioni da altri paesi terzi si è contratto in modo rilevante, a un livello tale che, anche se i prezzi applicati sono molto bassi, la loro incidenza non può essere ritenuta significativa.
(65)
Le misure nei confronti della RPC hanno avuto un effetto positivo sulla situazione economica dell’IU, visto che la maggior parte degli indicatori di pregiudizio hanno fatto registrare un andamento positivo: la produzione, il volume e il valore delle vendite sono aumentati. Nonostante una flessione del consumo, l’IU è riuscita ad aumentare la sua quota di mercato. Per contro, durante il PIR è diminuita notevolmente la redditività. L’IU non è stata in grado di ottenere i profitti previsti, fissati al 5 % nell’inchiesta iniziale e necessari per garantire il suo sviluppo. In questo senso si è concluso che l’IU ha subito un pregiudizio notevole ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base e che la sua situazione finanziaria permane vulnerabile.
F. PROBABILITÀ DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
(66)
Secondo le conclusioni dei precedenti considerando 39 e 40, la scadenza delle misure provocherebbe probabilmente un notevole aumento delle esportazioni oggetto di dumping dalla RPC a destinazione dell’Unione.
(67)
Come menzionato in precedenza, in caso di abrogazione delle misure, i produttori cinesi hanno il potenziale di reincanalare ingenti volumi di esportazione verso il mercato dell’Unione. Secondo la domanda di riesame, nel 2009 le capacità di produzione cinesi hanno raggiunto 320 000 tonnellate, con una capacità inutilizzata di almeno 20 000 tonnellate. Sembra inoltre che altri mercati d’esportazione, ad esempio, il Giappone, la Thailandia e gli Stati Uniti non sarebbero in grado di assorbire tale capacità inutilizzata, che verrebbe molto probabilmente orientata al mercato dell’Unione.
(68)
Per quanto concerne i prezzi, le statistiche cinesi sulle esportazioni mostrano che durante il PIR il prezzo del prodotto in esame destinato agli Stati Uniti era simile a quello delle esportazioni verso l’Unione. I prezzi cinesi erano più elevati per altri mercati d’esportazione.
(69)
Peraltro, visto che i prezzi cinesi erano inferiori dell’11 % a quelli dell’IU, ove le misure venissero abrogate gli esportatori cinesi continuerebbero probabilmente le loro pratiche, in modo da recuperare la quota perduta di mercato. Un comportamento del genere, abbinato alla capacità di fornire grandi quantità del prodotto in esame al mercato dell’Unione, avrebbe un effetto molto negativo sull’IU e, in particolare, sulla sua redditività.
(70)
In base alle considerazioni che precedono si conclude che l’abrogazione delle misure comporterebbe con ogni probabilità la reiterazione del pregiudizio causato dalle importazioni in dumping dalla RPC.
G. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Osservazione preliminare
(71)
A norma dell’articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore fosse contrario all’interesse generale dell’Unione.
(72)
La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione degli interessi di tutte le parti coinvolte, ovvero dell’IU, degli importatori/operatori commerciali, degli utilizzatori e dei fornitori del prodotto in esame.
(73)
Nel corso delle inchieste precedenti, si era ritenuto che l’adozione di misure non fosse contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, l’inchiesta attuale è effettuata in previsione della scadenza e analizza perciò una situazione in cui misure antidumping sono già in vigore.
(74)
Su questa base si è esaminato se, nonostante le conclusioni sulla probabilità di persistenza del dumping e di reiterazione del pregiudizio, esistessero ragioni valide per concludere che, in questo caso particolare, il mantenimento delle misure non sarebbe nell’interesse dell’Unione.
2. Interesse dell’IU
(75)
L’IU ha dato prova di essere un’industria vitale, capace di adeguarsi al mutare delle condizioni del mercato. Ciò è stato confermato in particolare dall’andamento positivo della produzione e delle vendite in un contesto di contrazione del consumo nell’Unione. A motivo dell’enorme pressione sui prezzi di vendita, la redditività non ha potuto tuttavia seguire lo stesso andamento positivo.
(76)
Data l’esistenza di capacità inutilizzata per la produzione di aldeide furanica nella RPC, abbinata al fatto che altri mercati d’esportazione (ad esempio, Giappone, Thailandia e Stati Uniti) non sono in grado di assorbire tale capacità inutilizzata, ove le misure fossero abrogate gli esportatori cinesi cercherebbero con molta probabilità di recuperare la quota di mercato perduta continuando la loro pratica di dumping nel mercato dell’Unione.
(77)
Di conseguenza, senza la proroga delle misure antidumping, la situazione dell’IU si deteriorerà gravemente a causa delle esportazioni cinesi a basso prezzo e oggetto di dumping, come illustrato ai considerando da 65 a 68.
3. Interesse degli importatori
(78)
Soltanto un importatore nell’Unione ha cooperato al procedimento: la IFC, una società con sede nei Paesi Bassi e di proprietà di un produttore di aldeide furanica nella Repubblica dominicana. La IFC è l’unico importatore attivo di aldeide furanica nell’Unione; in numero ridotto altre società importano il prodotto soltanto occasionalmente. La IFC è il principale operatore di aldeide furanica (e di alcole furfurilico) sul mercato dell’Unione, rappresentando circa l’80 % del consumo nell’Unione. La IFC importa dalla Repubblica dominicana, dalla RPC in regime di perfezionamento attivo e da altri paesi terzi. La IFC inoltre è il principale cliente dell’IU, rappresentando circa il 32 % delle vendite totali di quest’ultima. L’aldeide furanica acquistata è in seguito trasformata in alcole furfurilico dalla TFC, società collegata della IFC a Geel, in Belgio.
(79)
Detto importatore è abbastanza neutrale riguardo al procedimento: da un lato, gradirebbe avere accesso all’aldeide furanica cinese senza restrizioni e senza l’onere di adempimento degli obblighi doganali per il regime di perfezionamento attivo e, dall’altro, vorrebbe che l’IU fosse mantenuta, per poter procurarsi il prodotto in esame con un breve preavviso. Inoltre, la proroga delle misure elimina la concorrenza con la società madre produttrice nella Repubblica dominicana e rafforza la preponderanza del gruppo sui due mercati dell’aldeide furanica e dell’alcole furfurilico (incluso il regime di perfezionamento attivo) nell’Unione.
4. Interesse degli utilizzatori
(80)
La Commissione ha inviato questionari a ventisette utilizzatori industriali di aldeide furanica. Soltanto tre utilizzatori hanno cooperato al procedimento; essi, peraltro, non si procuravano l’aldeide furanica nella RPC, ma l’acquistavano direttamente dall’IU. Per tali utilizzatori l’importanza dell’aldeide furanica per le loro attività, raffinazione del petrolio e industria degli oli lubrificanti, era trascurabile. Essi quindi non si sentono particolarmente interessati dalle misure antidumping.
5. Conclusioni sull’interesse dell’Unione
(81)
Tenuto conto di quanto precede, si è concluso che non esistono motivi validi e convincenti che ostino alla proroga delle attuali misure antidumping.
H. MISURE ANTIDUMPING
(82)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base alle quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure attualmente in vigore. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le loro osservazioni successivamente alla divulgazione di queste informazioni. Le osservazioni presentate sono state analizzate, ma non hanno condotto ad alcuna modifica delle considerazioni e dei fatti essenziali in base ai quali è stato deciso di mantenere le misure antidumping.
(83)
Ne consegue che, a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le misure antidumping applicabili alle importazioni di aldeide furanica originaria della RPC, istituite con regolamento (CE) n. 639/2005, devono essere mantenute. Le misure consistono in un dazio specifico.
(84)
Tuttavia, dal momento che tale dazio specifico è stato istituito in base ai risultati dell’inchiesta iniziale nel 1995 e non è stato mai riveduto, si è ritenuto opportuno valutare se il livello del dazio fosse tuttora adeguato. A tal proposito la Commissione valuterà, di propria iniziativa, di avviare un riesame intermedio a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di 2-furaldeide (anche detta aldeide furanica o furfurolo), attualmente classificata al codice NC 2932 12 00, originaria della Repubblica popolare cinese.
2. L’importo del dazio applicabile è di 352 EUR alla tonnellata.
3. Qualora le merci siano state danneggiate prima dell’immissione in libera pratica e, di conseguenza, il prezzo effettivamente pagato o pagabile sia calcolato proporzionalmente ai fini della determinazione del valore in dogana, conformemente all’articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione, del 2 luglio 1993, che fissa talune disposizioni d’applicazione del regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio che istituisce il codice doganale comunitario (7), l’importo del dazio antidumping, calcolato sulla base del paragrafo 2 del presente articolo, è ridotto di una percentuale corrispondente al calcolo proporzionale del prezzo effettivamente pagato o pagabile.
4. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addi 4 maggio 2011.