ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 23 marzo 2011
relativa all’aiuto di Stato C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), a cui la Germania ha dato esecuzione a favore di Glunz AG e di OSB Deutschland GmbH
[notificata con il numero C(2011) 1764]
(Il testo in lingua tedesca è il solo facente fede)
(Testo rilevante ai fini del SEE)
(2011/524/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare l’articolo 108, paragrafo 2, primo comma (1),
visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l’articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
dopo aver invitato gli interessati a presentare osservazioni conformemente a detti articoli (2), e viste le osservazioni trasmesse,
considerando quanto segue:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Con comunicazione del 4 agosto 2000, protocollata il 7 agosto 2000, la Germania ha notificato alla Commissione l’intenzione di concedere un aiuto d’intensità pari al 35 % per un progetto d’investimento della Glunz AG e della OSB Deutschland GmbH, avente ad oggetto la realizzazione di un centro integrato per la trasformazione del legno a Nettgau (Sassonia-Anhalt). Il progetto di aiuto è stato registrato con il numero N 517/2000.
(2)
Il 25 luglio 2001 la Commissione, dopo aver ricevuto informazioni integrative, ha deciso, sulla base della disciplina multisettoriale degli aiuti regionali destinati ai grandi progetti d’investimento (3) (in prosieguo: la «disciplina multisettoriale del 1998»), di non sollevare obiezioni quanto alla concessione di un’intensità di aiuto pari al 35 %.
(3)
Con la sentenza del 1o dicembre 2004 nella causa T-27/02, Kronofrance/Commissione (4), il Tribunale di primo grado ha annullato la succitata decisione della Commissione.
(4)
La Commissione è pertanto tenuta ad adottare una nuova decisione sulla base della notifica della Germania del 7 agosto 2000.
(5)
Con lettera del 17 dicembre 2004 la Commissione ha chiesto alla Germania se, alla luce dell’intervenuto annullamento della decisione della Commissione, intendeva trasmettere ulteriori informazioni in merito alla notifica del 7 agosto 2000. Al riguardo il 3 marzo 2005 è stato inviato un sollecito. La Germania ha risposto con lettera del 23 marzo 2005, senza però inoltrare, in tale occasione, informazioni aggiuntive.
(6)
La Germania aveva concesso l’aiuto in esame nel febbraio 2000, con riserva di autorizzazione da parte della Commissione. A seguito della decisione della Commissione del 25 luglio 2001 di non sollevare obiezioni, la Germania aveva iniziato ad erogare gli aiuti.
(7)
Con l’annullamento della decisione della Commissione del 25 luglio 2001 da parte del Tribunale di primo grado, si è venuta a creare una situazione di diritto uguale a quella che si sarebbe presentata qualora detta decisione non fosse mai stata assunta e la Germania non fosse quindi stata autorizzata dalla Commissione ad accordare l’intensità di aiuto prevista (5). Per tale ragione la Commissione ha iscritto questo caso col numero NN 18/05 nel registro degli aiuti illegali.
(8)
Con comunicazione del 20 luglio 2005 la Commissione ha informato la Germania della sua decisione di avviare il procedimento di cui all’articolo 108, paragrafo 2, TFUE, in merito a detto aiuto.
(9)
La decisione della Commissione di avviare il procedimento è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (6). La Commissione ha invitato gli interessati a prendere posizione sull’aiuto.
(10)
La Commissione ha ricevuto le osservazioni di un interessato. Dette osservazioni sono state trasmesse alla Germania, cui è stata data la possibilità di replicare; la Germania ha preso posizione con lettere del 24 ottobre 2005 e del 24 gennaio 2006.
(11)
Con lettera del 28 febbraio 2006 la Germania chiedeva, ai sensi dell’articolo 7, paragrafo 6, terza frase, del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell’articolo 93 del trattato CE (7), la sospensione del procedimento di indagine formale, in considerazione del fatto che la Germania e la Glunz AG avevano impugnato dinanzi alla Corte di giustizia dell’Unione europea la decisione adottata del Tribunale di primo grado nella causa Kronofrance/Commissione (cause riunite C-75/05 P e C-80/05 P).
(12)
Con comunicazione del 9 marzo 2006 la Commissione ha acconsentito a sospendere il procedimento in attesa della pronuncia della Corte nelle cause riunite C-75/05 P e C-80/05 P, Germania e a./Kronofrance.
(13)
Con sentenza dell’11 settembre 2008 (8) la Corte ha confermato la decisione del Tribunale di primo grado. Pertanto il procedimento di indagine formale C 28/05 è stato riaperto.
(14)
La Germania ha trasmesso ulteriori informazioni con lettera del 4 agosto 2009 e, a seguito di una richiesta della Commissione, con comunicazione del 19 luglio 2010.
II. DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA
2.1. LA MISURA
(15)
Il 29 febbraio 2000 il Landesförderinstitut (centro regionale di sviluppo) della Sassonia-Anhalt ha deliberato di accordare alla Glunz AG e alla OSB Deutschland GmbH aiuti agli investimenti per la costruzione di un centro per la trasformazione del legno a Nettgau (Sassonia-Anhalt). L’importo complessivo dell’aiuto ammonta a 69 797 988 EUR.
(16)
In base alla notifica del 4 agosto 2000, l’aiuto viene concesso sotto forma di un contributo di 46 201 868 EUR nell’ambito del 28o programma quadro dell’azione di interesse comune «Miglioramento della struttura economica regionale» (9) approvato dalla Commissione. Questo contributo corrisponde al 23,17 % lordo dei costi finanziabili.
(17)
Viene inoltre accordato, ai sensi della legge sugli incentivi agli investimenti del 1999 (10), un premio fiscale all’investimento che è stato approvato dalla Commissione nella misura di 23 596 120 EUR. Esso corrisponde all’11,83 % lordo dei costi finanziabili.
(18)
Secondo le indicazioni fornite dalla Germania, è stato già liquidato un importo pari a […] (11) EUR sulla base del 28o programma quadro dell’azione di interesse comune «Miglioramento della struttura economica regionale» e un importo di […] EUR a titolo di incentivo. La Germania ha quindi già versato ai beneficiari aiuti per complessivi […] EUR (a fronte di un importo complessivo accordato pari a 69 797 988 EUR).
2.2. I BENEFICIARI
(19)
Due sono i beneficiari.
(20)
Si tratta, da un lato, della società Glunz AG (in prosieguo: la «Glunz») con sede a Hamm (Renania settentrionale-Vestfalia), fondata nel 1932 e inizialmente attiva nel settore del commercio di legname. Dagli anni 1960 l’impresa produce e commercializza esclusivamente pannelli di particelle, pannelli di fibre di tipo medio (MDF), OSB (Oriented Strand Board) e legno compensato. All’atto della notifica la Tableros De Fibras SA (in prosieguo: la «TAFISA»), società del gruppo portoghese SONAE, deteneva il 96,03 % delle quote della Glunz.
(21)
L’altra beneficiaria, la OSB Deutschland GmbH (in prosieguo: la «OSBD»), fa capo per il 100 % alla TAFISA ed è quindi una società consorella della Glunz, dato che entrambe le imprese sono controllate dalla TAFISA. La OSBD è stata costituita il 16 luglio 1999 e, dopo la conclusione del progetto di investimento a Nettgau, ha avviato un’attività di produzione e commercializzazione di prodotti OSB.
2.3. IL PROGETTO D’INVESTIMENTO
(22)
Il sito dell’investimento si trova a Nettgau (Sassonia-Anhalt), una regione assistita ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera a), TFUE, per la quale l’intensità massima di aiuto ammissibile per gli incentivi ai nuovi investimenti delle grandi imprese era pari, al momento della notifica, al 35 % lordo.
(23)
La Glunz e la OSBD hanno realizzato, su un’area precedentemente non utilizzata per fini commerciali, un centro integrato per la trasformazione del legno che si compone di due stabilimenti tra loro collegati. Nel primo stabilimento, di proprietà della OSBD, vengono realizzati prodotti OSB, mentre nel secondo, di proprietà della Glunz, vengono prodotti pannelli di particelle. Secondo le informazioni trasmesse dalla Germania, gli impianti produttivi dei due stabilimenti sono collegati mediante un’infrastruttura tecnica comune. Per la lavorazione e la nobilitazione sia dell’OSB che dei pannelli di particelle verrebbero impiegati gli stessi impianti di levigatura, rivestimento e lavorazione scanalatura-linguetta. Stando alle autorità tedesche, il materiale di scarto della lavorazione dell’OSB verrebbe inoltre impiegato nel vicino impianto per la produzione di pannelli di particelle. Gli impianti condividerebbero poi un’amministrazione centrale comune competente anche per il marketing, gli acquisti e le vendite.
(24)
In base alle indicazioni fornite dalla Germania, il centro integrato per la trasformazione del legno della Glunz e della OSBD presenterebbe svariati vantaggi grazie all’ottimale sfruttamento dell’impianto e all’infrastruttura tecnica comune, con particolare riguardo alla lavorazione dei pannelli di legno ivi prodotti. In tal modo verrebbe garantito un impiego ideale delle diverse tipologie di legno, un migliore sfruttamento delle materie prime e il loro riutilizzo nel ciclo interno di produzione.
(25)
Secondo quanto indicato nella notifica del 7 agosto 2000, una parte degli aiuti viene accordata per l’impianto di produzione dei prodotti OSB e l’altra per l’impianto di produzione dei pannelli di particelle. Gli aiuti previsti per l’impianto di produzione OSB ammontano a 28,61 milioni di EUR, a fronte di costi di investimento ammissibili per 81,8 milioni di EUR, e corrispondono quindi ad un’intensità del 35 % lordo. Gli aiuti previsti per realizzare l’impianto di produzione dei pannelli di particelle sono pari a 41,18 milioni di EUR, a fronte di costi di investimento ammissibili per 117,6 milioni di EUR, e corrispondono così anch’essi ad un’intensità del 35 % lordo.
(26)
Al momento della notifica, la Germania prevedeva che il centro integrato per la trasformazione del legno di Nettgau avrebbe permesso di creare 355 posti di lavoro fissi, di cui 234 nell’impianto di produzione dei pannelli di particelle e 121 nell’impianto di produzione OSB. Essa prevedeva inoltre che sarebbero stati creati indirettamente 520 posti di lavoro nelle regioni assistite interessate, dei quali 33 riferibili a posti di lavoro già esistenti che sarebbero stati stabilizzati. Il nuovo investimento a Nettgau doveva essere effettuato tra il gennaio 2000 e la fine del 2002 e la produzione avrebbe dovuto iniziare nel corso del 2001. Si contava di raggiungere il livello di piena produzione dopo due anni.
(27)
La capacità produttiva del nuovo impianto OSB veniva stimata per il 2002 in […] m3. Nel 1999 la capacità del gruppo TAFISA nel settore della produzione di prodotti OSB era pari a […] m3.
(28)
Nel 1999 la capacità produttiva della Glunz, per i pannelli di particelle, era di […] m3. Secondo le indicazioni della Germania, grazie all’impianto di […] m3 di Nettgau, la capacità produttiva complessiva dovrebbe salire a […] m3.
III. DESCRIZIONE DEI MOTIVI CHE HANNO INDOTTO ALL’AVVIO DEL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE
(29)
L’intensità massima di aiuto autorizzabile nell’ambito della disciplina multisettoriale del 1998 viene determinata sulla base di un calcolo che prende in considerazione una serie di criteri di valutazione, in particolare il fattore che indica la situazione della concorrenza nel settore di riferimento (fattore T); per questo fattore sono previsti quattro valori: 0,25, 0,5, 0,75 o 1. Il valore può essere fissato a 1 solo qualora nel settore (individuato in base alla più piccola segmentazione disponibile della classificazione NACE) non si riscontri sovraccapacità (test di sovraccapacità) e/o qualora il mercato rilevante (inteso quale il mercato del prodotto in oggetto e dei suoi sostituti) non sia un mercato in declino (test di tenuta del mercato).
(30)
Nella decisione di avviare il procedimento ai sensi dell’articolo 108, paragrafo 2, TFUE, la Commissione ha manifestato dubbi quanto alla delimitazione del mercato rilevante cui appartiene l’OBS, e non ha potuto quindi accertare se, al fine di determinare il fattore di concorrenza «T», si tratti o meno di un mercato in declino.
IV. OSSERVAZIONI DELLE PARTI INTERESSATE
(31)
Il 22 novembre 2005 la Commissione ha ricevuto le osservazioni congiunte (12) dei concorrenti che fanno capo al KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG e Kronofrance SA).
(32)
Le imprese del KronoGroup, nelle loro osservazioni, si dicono favorevoli ad una delimitazione del mercato che comprenda anche l’OSB e il compensato di legno tenero. Il compensato di legno duro sarebbe di gran lunga troppo costoso e verrebbe impiegato prevalentemente in settori (fabbricazione di mobili e finiture di interni) nei quali l’OSB e il compensato di legno tenero non vengono utilizzati in misura significativa o non vengono utilizzati affatto. A sostegno di tale affermazione, le parti interessate citano uno studio di Jaakko Pöyry (13) e una pubblicazione del Finnish Forest Research Institute.
(33)
Il KronoGroup ha formulato ulteriori considerazioni che possono essere riassunte come segue.
(34)
Il KronoGroup sostiene che la Commissione, nel valutare se il mercato presenti segni di declino, deve tenere conto esclusivamente dei dati fino al 1999, in quanto solo quelli erano già disponibili all’atto dell’adozione della decisione originaria (luglio 2001), poi annullata dal Tribunale di primo grado. Nel periodo 1995-1999 il mercato dei pannelli di particelle avrebbe registrato un tasso di crescita medio negativo pari al - 4,626 %. Il KronoGroup riconosce tuttavia che il mercato dei pannelli di particelle ha goduto di un tasso di crescita medio dello 0,456 % nel periodo 1994-1999 (inferiore però al tasso medio di crescita di tutta l’industria manifatturiera nel SEE).
(35)
Il KronoGroup afferma inoltre che la Commissione non dovrebbe stabilire un’intensità di aiuto comune per l’intero progetto, ma dovrebbe invece valutare separatamente gli aiuti accordati per lo stabilimento di produzione di OSB e quelli previsti per lo stabilimento di produzione dei pannelli di particelle, poiché i due investimenti, i due impianti di produzione e i due mercati dei prodotti possono essere chiaramente distinti l’uno dall’altro. Ciò significa che per ciascuno degli stabilimenti andrebbero applicati distinti criteri di valutazione.
(36)
Il KronoGroup fa inoltre valere che la Glunz, contestualmente all’investimento di Nettgau, avrebbe chiuso il suo stabilimento di produzione di pannelli di particelle di Sassenburg [località che, pur distando solo 30 chilometri, si trova in un altro Land - la Bassa Sassonia (14)]. Esso cita alcuni articoli di stampa secondo cui tutto il personale dello stabilimento di Sassenburg sarebbe stato riassorbito nello stabilimento di Nettgau. Ciò contrasterebbe con l’obiettivo perseguito dalla disciplina multisettoriale del 1998, vale a dire creare posti di lavoro in loco nelle regioni assistite, e i posti trasferiti dallo stabilimento chiuso non dovrebbero essere conteggiati nel determinare i fattori «capitale-lavoro» e «impatto regionale» ai sensi della disciplina multisettoriale del 1998 (su entrambi questi fattori incide il numero di posti di lavoro creati con l’investimento).
(37)
Il KronoGroup sostiene infine che la Commissione avrebbe dovuto ordinare a titolo provvisorio il recupero degli aiuti, come previsto dall’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 659/1999 (ingiunzione di recupero degli aiuti illegali), poiché la Glunz e la OSBD, grazie agli aiuti in parte già erogati, avrebbero goduto di notevoli vantaggi concorrenziali.
V. OSSERVAZIONI DELLA GERMANIA
(38)
Di seguito vengono riassunte le considerazioni formulate dalla Germania.
5.1. OSSERVAZIONI SULLA DELIMITAZIONE DEL MERCATO RILEVANTE PER I PANNELLI OSB
(39)
La Germania ritiene che il mercato rilevante per i pannelli OSB comprenda l’OSB e il legno compensato impiegati per imballaggi, recinzioni, capriate, rivestimenti per pavimenti, rivestimenti per interni e rivestimenti di pareti. Non si tratterebbe di un mercato in declino.
(40)
I settori in cui l’OSB può essere utilizzato quale sostituto del legno compensato coinciderebbero in larga misura con i principali ambiti di impiego del compensato di legno tenero. L’OSB non potrebbe invece essere impiegato, per le sue caratteristiche tecniche, nei settori primari di utilizzo del compensato di legno duro (produzione di mobili, edilizia e equipaggiamento di veicoli commerciali). L’inserimento dell’OSB nel mercato complessivo del compensato di legno duro e di legno tenero non rifletterebbe pertanto le reali condizioni sui relativi mercati. Detta circostanza troverebbe conferma nella perizia del 21 ottobre 2005 redatta da Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry ha quantificato il grado di sostituibilità dell’OSB nei settori di cui sopra giungendo ai risultati seguenti: imballaggi 40-60 %; recinzioni 70-80 %; capriate 70-90 %; rivestimenti per pavimenti 50-80 %; rivestimenti per interni e rivestimenti di pareti 70-90 %.
(42)
Per la natura della sua superficie, l’OSB non si presterebbe ad essere utilizzato nella produzione di mobili per la realizzazione di elementi a vista. Il processo di produzione a scaglie orientate (oriented strands) rende la superficie dell’OSB ruvida e irregolare, e quindi esteticamente poco gradevole dal punto. Per tale ragione l’OSB non potrebbe neppure essere rivestito con motivi decorativi. Nei mobili lo si può pertanto impiegare unicamente per elementi non a vista (ad esempio per la struttura inferiore dei mobili imbottiti). Per la realizzazione di questi elementi i pannelli di particelle restano peraltro economicamente molto più convenienti, e non a caso vengono preferiti.
(43)
La Germania osserva che nell’edilizia, per i getti di calcestruzzo, è essenziale che le casserature presentino una superficie liscia. Per ottenere un calcestruzzo a vista di aspetto omogeneo, le asperità dovute al processo di produzione dell’OSB renderebbero necessario un rivestimento, ma questa è una lavorazione complessa che inciderebbe sul prezzo finale. L’OSB potrebbe risultare competitivo rispetto al legno compensato soltanto se lo si potesse riutilizzare più volte per le casserature, ma ciò non sempre è possibile per ragioni pratiche. I pannelli impiegati nei cantieri vengono sottoposti a forti sollecitazioni che ne danneggiano facilmente le superfici. In presenza di crepe, i pannelli OSB possono subire distorsioni o comunque deformarsi a causa della pioggia e dell’umidità. Anche se sottoposti ad un costoso processo di nobilitazione, i pannelli OSB non potrebbero quindi essere agevolmente impiegati più volte, anche a causa della loro friabilità e sensibilità all’umidità sugli spigoli. L’impiego per casserature presuppone inoltre un’elevata resistenza a strappi e flessioni. Sotto tale profilo, i pannelli OSB non risponderebbero ai requisiti per l’edilizia. Il compensato di legno tenero invece, grazie al suo prezzo contenuto e alla superficie omogenea, si adatterebbe bene a questo tipo di impiego, come si evince dalle cubature utilizzate nel settore edilizio.
(44)
La Germania evidenzia che anche nel settore dei veicoli commerciali è importante disporre di superfici omogenee, dato che le pannellature spesso devono essere rivestite. L’OSB però, per varie ragioni, non può essere rivestito facilmente. Anche qualora lo si rivestisse mediante l’applicazione, ad esempio, di carta melaminica, si correrebbe comunque il rischio che il rivestimento si rompa a causa delle irregolarità del supporto. Durante le operazioni di carico con un carrello elevatore viene esercitata una pressione su determinati punti della superficie. In un ambiente umido o bagnato, l’acqua rischierebbe conseguentemente di penetrare nel pannello deformandolo o rompendolo. Solo una complessa lavorazione permetterebbe di ottenere un rivestimento stabile della superficie. Diversamente dalla superficie del compensato di legno duro, che grazie alla particolare durezza della superficie risulta piuttosto resistente a graffi, ammaccature e simili, quella dell’OSB non sarebbe inoltre abbastanza robusta per sopportare le sollecitazioni e le pressioni cui verrebbe sottoposta nel corso del trasporto.
(45)
Per valutare il grado di sostituibilità tra OSB e compensato di legno tenero, da un lato, e di legno duro, dall’altro, sostanzialmente occorrerebbe valutare le caratteristiche tecniche e le possibilità di impiego dell’OSB, oltre alle differenze di prezzo rispetto al compensato di legno duro. Mentre il compensato di legno duro sarebbe sempre superiore, sotto il profilo tecnico, a quello di legno tenero e all’OSB, l’insufficiente competitività del compensato di legno duro nei settori di impiego dominati dall’OSB e dal compensato di legno tenero deriverebbe dalla differenza di prezzo tra compensato di legno duro, da un lato, e OSB e compensato di legno tenero, dall’altro. Sarebbe pertanto errato supporre che l’OSB possa essere impiegato in sostituzione di tutte le tipologie di compensato, compreso quello di legno duro.
(46)
Il mercato dell’OSB e del legno compensato per la realizzazione di imballaggi, recinzioni, capriate, rivestimenti per pavimenti, rivestimenti interni e di pareti, da un lato, e il mercato dell’OSB e del compensato di legno tenero, dall’altro, finirebbero così in larga misura per sovrapporsi. I due mercati si differenzierebbero soltanto nel campo delle casserature per l’edilizia. In questo settore l’OSB non sarebbe adatto, mentre potrebbe essere impiegato - e viene effettivamente impiegato - il compensato di legno tenero. Il punto centrale comune riguarda, quindi, il fatto che il compensato di legno duro non può in alcun modo essere inserito nel mercato dell’OSB.
5.2. OSSERVAZIONI SULLO SVILUPPO DEL MERCATO DEI PANNELLI DI PARTICELLE
(47)
La Germania ritiene che il fattore di concorrenza per il mercato dei pannelli di particelle vada fissato a 1. Tale mercato non potrebbe ritenersi in declino, dato che presenterebbe una forte tendenza al rialzo ai sensi del punto 7.8 della disciplina multisettoriale del 1998.
(48)
Al riguardo la Germania ha presentato una perizia del professor Stefan Collignon (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), secondo la quale il mercato dei pannelli di particelle avrebbe registrato un incremento nel lungo periodo, tra il 1972 e il 2003, superiore a quello dell’intera industria manifatturiera del 36 %. Per questa netta crescita nel tempo, la Germania ritiene che il mercato dei pannelli di particelle, ai sensi del punto 7.8 della disciplina multisettoriale del 1998, non possa essere considerato in declino.
5.3. OSSERVAZIONI IN MERITO ALLA SUDDIVISIONE DELL’INTENSITÀ DI AIUTO TRA LE PARTI DEL PROGETTO
(49)
Ove la Commissione giunga comunque alla conclusione che il fattore di concorrenza T debba essere fissato a 0,75 per i pannelli di particelle e a 1 per l’OSB, secondo le autorità tedesche occorre comunque individuare l’intensità di aiuto complessiva dell’intero progetto di Nettgau sulla base dei contributi di entrambi gli stabilimenti, ovvero quello per la produzione di OSB e quello per i pannelli di particelle.
(50)
Il contributo in questo caso è l’importo generato da un prodotto per coprire i costi fissi e il conseguimento dell’utile netto d’impresa. Il contributo di copertura viene determinato sulla base della differenza tra i ricavi e i costi variabili imputabili direttamente a un prodotto.
(51)
Tenendo conti dei contributi di copertura, l’intensità di aiuto verrebbe suddivisa tra le singole parti del progetto in proporzione al contributo effettivo reso dai prodotti OSB e dai pannelli di particelle al risultato operativo.
5.4. OSSERVAZIONI IN MERITO ALLE ALTRE CONSIDERAZIONI SVOLTE DAL KRONOGROUP
(52)
La Germania ritiene che l’aiuto debba essere valutato sulla base delle circostanze note al momento della notifica, il 7 agosto 2000.
(53)
Ciò emergerebbe, secondo la Germania, dall’interpretazione della disciplina multisettoriale del 1998. Al riguardo la Germania richiama il punto 3.1 della disciplina multisettoriale del 1998, che stabilisce che l’intensità massima di aiuto deve essere individuata sulla base del massimale di aiuto regionale in vigore all’atto della notifica. Secondo il punto 3.6 della disciplina multisettoriale del 1998, occorre anche valutare la quota di mercato detenuta prima della presentazione della domanda di aiuti. Nell’allegato alla disciplina multisettoriale del 1998, nella sezione «Controllo a posteriori», sarebbe inoltre prevista la possibilità per la Commissione di verificare in un secondo momento la validità delle informazioni fornite nel quadro della notifica.
(54)
La Germania evidenzia poi che, al momento della presentazione della notifica, non erano disponibili i dati relativi al consumo apparente per l’anno 1999. Per valutare il tasso medio di crescita del consumo apparente negli ultimi cinque anni, come indicato al punto 7.8 della disciplina multisettoriale del 1998, sarebbero in ogni caso necessari i dati relativi al consumo apparente di sei anni e non soltanto di cinque anni, come invece sostenuto dal KronoGroup. Non a caso il tasso di crescita per un determinato anno viene calcolato confrontando i consumi in due anni consecutivi.
(55)
Quanto al presunto trasferimento di posti di lavoro, la Germania conferma la chiusura dello stabilimento di Sassenburg. In base alle informazioni fornite dalla Germania, l’impianto di Sassenburg sarebbe stato il più vecchio degli stabilimenti di pannelli di particelle della Glunz e avrebbe operato in forte perdita. Non sarebbe stato quindi possibile mantenerlo in funzione e pertanto la sua chiusura era indipendente dalla realizzazione del nuovo investimento a Nettgau. Nello stabilimento di Nettgau sarebbero stati assunti […] lavoratori, operanti in precedenza nello stabilimento di Sassenburg (pari al […] % della manodopera ivi impiegata).
(56)
Nella sua replica alle osservazioni del KronoGroup, la Germania aggiunge che la disciplina multisettoriale del 1998 richiede unicamente la creazione di nuovi posti di lavoro nelle regioni assistite, e non invece che vengano impiegate persone stabilite in dette regioni. L’obiettivo principale sarebbe quello di stimolare lo sviluppo di una determinata regione assistita.
(57)
In base alle informazioni fornite dalla Germania, anche parte dei macchinari sarebbe stata trasferita da Sassenburg a Nettgau; questi macchinari non sarebbero però ricompresi tra i costi del progetto finanziabili e il loro trasferimento non rileverebbe pertanto ai fini dell’aiuto. In considerazione del loro valore contabile, pari a circa […] EUR, detti macchinari rappresenterebbero comunque una quota molto ridotta dell’investimento complessivo.
VI. VALUTAZIONE DELLA MISURA
(58)
La valutazione si fonda su fatti, cifre e circostanze note al momento della notifica, avvenuta il 7 agosto 2000. Dato il lungo periodo intercorso tra la notifica iniziale e la presente decisione, non si può escludere che le circostanze di fatto siano mutate, i mercati si siano sviluppati e il progetto sia stato realizzato in maniera diversa rispetto alle previsioni iniziali. La Commissione però non può tenere conto di tali circostanze nell’ambito della propria valutazione. In linea di principio, la Commissione è chiamata a decidere prima che l’investimento venga realizzato in concreto, sulla base degli sviluppi futuri preventivati e dei dati di mercato. Non è possibile adeguare a posteriori l’intensità di aiuto, ove qualche anno dopo emerga ad esempio che i mercati si sono sviluppati in modo diverso dalle aspettative. La Commissione, pur trovandosi a decidere oggi, oltre dieci anni dopo la notifica iniziale, deve fondare la propria valutazione sulla base dei fatti e delle circostanze note al momento della notifica, e non su informazioni successive.
6.1. SUSSISTENZA DI UN AIUTO AI SENSI DELL’ARTICOLO 107, PARAGRAFO 1, TFUE
(59)
L’aiuto in esame è stato concesso da uno Stato membro mediante risorse statali ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, TFUE (cfr. sezione 2.1 della presente decisione). L’aiuto conferisce un vantaggio alla Glunz e all’OSBD che, altrimenti, avrebbero dovuto sostenere in proprio tutti i costi. Dato che i pannelli di legno in oggetto sono in larga misura destinati all’esportazione, l’esistenza di scambi intracomunitari in questo comparto del mercato del legno è palese. Stante che i vantaggi economici accordati ad entrambe le imprese potrebbero falsare la concorrenza incidendo sugli scambi tra Stati membri, la Commissione ritiene che la misura comporti un aiuto di Stato a favore della Glunz AG e della OSBD ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, TFUE.
6.2. OBBLIGO DI NOTIFICA
(60)
A norma dell’articolo 108, paragrafo 3, TFUE, gli Stati membri devono notificare preventivamente tutti gli aiuti. L’aiuto previsto viene concesso nell’ambito di due regimi di aiuti a finalità regionale già autorizzati dalla Commissione.
(61)
Secondo la disciplina multisettoriale del 1998, l’intensità di aiuto dei grandi progetti d’investimento esula dall’applicazione dei regimi autorizzati, a meno che l’aiuto in esame superi una determinata soglia.
(62)
L’aiuto previsto ammonta complessivamente a 69 797 988 EUR. Se si ritiene che l’aiuto si riferisca a un unico progetto d’investimento, sussiste l’obbligo di notifica ai sensi del punto 2.1, comma ii) della disciplina multisettoriale del 1998, in quanto l’aiuto complessivo supera i 50 milioni di EUR.
(63)
Come ricordato nella sezione 2.3 della presente decisione, in sede di notifica la Germania ha ampiamente illustrato che l’aiuto in esame viene concesso per un unico progetto d’investimento.
(64)
In base al punto 7.2, secondo comma, della disciplina multisettoriale del 1998, un progetto d’investimento non dovrebbe essere artificiosamente suddiviso in sottoprogetti al fine di eludere gli obblighi di notificazione. Tale norma non rileva peraltro ai fini del caso in esame. Anche se si muovesse dal presupposto che si tratta di due progetti distinti, gli aiuti agli investimenti accordati per lo stabilimento della Glunz e lo stabilimento dell’OSBD sarebbero comunque soggetti all’obbligo di notifica.
(65)
La Commissione giunge quindi alla conclusione che l’aiuto debba essere notificato e valutato ai sensi della disciplina multisettoriale del 1998.
6.3. I TRE CRITERI DI VALUTAZIONE DELLA DISCIPLINA MULTISETTORIALE DEL 1998
(66)
Per individuare l’intensità massima di aiuto ammissibile per un progetto di aiuto, la Commissione deve verificare, conformemente alla disciplina multisettoriale del 1998, l’intensità massima di aiuto autorizzabile (massimale di aiuto regionale) di cui un’impresa può beneficiare nella zona assistita, in base al regime di aiuti regionali autorizzato in vigore all’atto della notifica.
(67)
Dato che la notifica è stata effettuata il 7 agosto 2000, trova applicazione la carta degli aiuti a finalità regionale per il periodo 2000-2006 (16). Nettgau (Sassonia-Anhalt) si trova in una regione assistita ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera a), TFUE, la cui intensità massima, espressa in equivalente sovvenzione lordo (ESL), era pari al momento della notifica al 35 %. La Commissione constata che la prevista intensità di aiuto del 35 % lordo non supera il massimale di aiuto regionale vigente.
(68)
Per calcolare la massima intensità d’aiuto ammissibile per un determinato progetto, la Commissione, in base alla disciplina multisettoriale del 1998, deve correggere la percentuale del 35 % mediante tre fattori di ponderazione: il fattore concorrenza (T), il fattore capitale/lavoro (I) e il fattore impatto regionale (M).
(69)
Come evidenziato, il KronoGroup sostiene inoltre che la Commissione, invece di calcolare l’intensità di aiuto per il progetto nel suo insieme, dovrebbe valutare separatamente l’aiuto accordato per lo stabilimento di produzione dell’OSB e quello per lo stabilimento di produzione di pannelli di particelle, poiché sarebbe possibile distinguere chiaramente tra loro i due investimenti e i due mercati del prodotto.
(70)
La Commissione rileva che per «progetto d’investimento» ai sensi del punto 7.2 della disciplina multisettoriale del 1998 s’intende un investimento in attività fisse destinato alla creazione di un nuovo stabilimento, all’estensione di uno stabilimento esistente o all’avvio di un’attività che comporta una trasformazione fondamentale del prodotto o del processo di produzione di uno stabilimento esistente.
(71)
La Germania illustra nel dettaglio in che modo i due stabilimenti realizzati dalle due società consorelle nel medesimo luogo possano dirsi tra loro collegati. Entrambi gli impianti di produzione sarebbero collegati da un’infrastruttura tecnica comune. Per la lavorazione e la nobilitazione dell’OSB e dei pannelli di particelle verrebbero impiegati gli stessi impianti di levigatura, rivestimento e lavorazione scanalatura-linguetta. Il materiale di scarto della lavorazione dei pannelli OSB verrebbe impiegato nel vicino impianto per la produzione di pannelli di particelle. Gli impianti condividerebbero poi un’amministrazione centrale comune competente anche per il marketing, gli acquisti e le vendite.
(72)
Dato lo stretto collegamento tecnico, funzionale e amministrativo esistente tra i due stabilimenti costruiti in uno stesso luogo, gli investimenti effettuati negli impianti di produzione di OSB e di pannelli particelle rientrano in un unico progetto d’investimento, ovvero un investimento finalizzato alla creazione di una fabbrica. L’intensità massima di aiuto viene pertanto valutata per il progetto d’investimento nel suo insieme.
6.3.1. IL FATTORE CONCORRENZA (T)
6.3.1.1. Disposizioni applicabili
(73)
Il punto 3.2 della disciplina multisettoriale del 1998 sottolinea che l’autorizzazione di aiuti a imprese operanti in settori caratterizzati da sovraccapacità strutturale comporta rischi particolari di distorsione della concorrenza. Ogni espansione di capacità che non sia controbilanciata da una riduzione di capacità altrove aggraverà il problema della sovraccapacità strutturale. La Commissione osserva che il progetto notificato comporterà un aumento della capacità nel mercato interno. Per analizzare il fattore concorrenza occorre quindi stabilire se il progetto viene realizzato in un settore o in un sottosettore che soffre di sovraccapacità strutturale.
(74)
In presenza di dati sufficienti sullo sfruttamento delle capacità, ai sensi del punto 3.3 della disciplina multisettoriale del 1998, la Commissione deve limitare la propria analisi per la determinazione del fattore concorrenza all’eventuale esistenza di sovraccapacità strutturale/elevata nel settore o nel sottosettore di riferimento.
(75)
Ai sensi del punto 3.4 della disciplina multisettoriale, solo in mancanza di dati sufficienti sullo sfruttamento della capacità la Commissione esamina se l’investimento avviene in un settore in declino. In base alla sentenza del Tribunale di primo grado T-27/02, Kronofrance/Commissione, i punti 3.4 e 3.10 della disciplina multisettoriale del 1998 devono tuttavia essere interpretati nel senso che la Commissione, qualora i dati sullo sfruttamento della capacità nel settore di riferimento non le permettano di affermare l’esistenza di sovraccapacità strutturale, deve verificare se il mercato in esame sia o meno in declino. Con la sentenza Germania e a./Kronofrance, la Corte ha confermato la decisione del Tribunale di primo grado.
(76)
La Commissione verificherà pertanto in primo luogo se vi siano dati sufficienti sullo sfruttamento delle capacità. In caso contrario, o qualora da tali dati emerga che non vi è sovraccapacità strutturale, la Commissione esamina, sulla base dei dati sul consumo apparente, se si tratti o meno di un mercato in declino. Ai sensi del punto 3.6 della disciplina multisettoriale, la Commissione è tenuta anche a verificare se i beneficiari della misura detenevano, prima di presentare la domanda di aiuti, una quota di mercato superiore al 40 %.
(77)
I dati di mercato relativi allo sfruttamento delle capacità devono essere individuati in base alla più piccola segmentazione disponibile della classificazione NACE. Al fine di valutare se si tratti di un mercato in declino o se sia stata superata la soglia massima della quota di mercato, la Commissione deve circoscrivere il mercato rilevante del o dei prodotti su cui verte il progetto d’investimento.
6.3.1.2. Prodotti coinvolti nel progetto
(78)
Il progetto d’investimento si riferisce alla produzione di OSB (Oriented Strand Board) e di pannelli di particelle.
(79)
I pannelli di particelle vengono prodotti assemblando trucioli di legno frantumati e/o trucioli usati mediante una colla organica. Detti pannelli vengono impiegati prevalentemente nell’industria dei mobili e nelle finiture di interni.
(80)
I pannelli OSB vengono prodotti mediante trucioli di pino assemblati in tre strati. L’OSB viene impiegato prevalentemente nel settore della produzione di case prefabbricate, nell’industria degli imballaggi e nelle ristrutturazione di vecchi edifici. L’OSB è stato sviluppato negli anni 1950 nell’America settentrionale. Negli anni 1980-1990 si è affermato sul mercato dei pannelli di legno e da allora viene impiegato spesso come sostituto del più costoso compensato di legno (tenero).
6.3.1.3. Mercato rilevante
(81)
In base al punto 7.6 della disciplina multisettoriale del 1998, il mercato del prodotto rilevante comprende i prodotti contemplati dal progetto d’investimento e all’occorrenza i prodotti che possono fungere da sostituti dal punto di vista del consumatore (per le caratteristiche dei prodotti, i loro prezzi e l’uso cui sono destinati) o del produttore (tenuto conto della flessibilità degli impianti di produzione). Il mercato geografico rilevante è costituito normalmente dal SEE o, in alternativa, da una parte significativa dello stesso, purché le condizioni di concorrenza esistenti in tale area si possano sufficientemente distinguere da quelle di altre zone del SEE.
(82)
Il progetto verte sulla produzione di pannelli OSB e di pannelli di particelle. La Germania ha riferito che negli impianti di produzione non possono essere realizzati prodotti diversi, ma unicamente varianti di un medesimo prodotto con una diversa qualità della superficie. Dal punto di vista della produzione si può pertanto escludere che la flessibilità degli impianti di produzione permetta di realizzare prodotti intercambiabili.
(83)
Dal punto di vista della domanda, entrambi i tipi di pannelli sono sì intercambiabili in una certa misura, non superiore però al 10 % del volume d’affari; la sostituibilità deve pertanto ritenersi limitata (17), per via delle diverse finalità di impiego e delle notevoli differenze di prezzo (i pannelli OSB costano 285 EUR/m3, i pannelli di particelle 117 EUR/m3). La Commissione ritiene pertanto che la sostituibilità sia troppo ridotta per poter assegnare di fatto i pannelli OSB e i pannelli di particelle al medesimo comparto di mercato.
(84)
Nella decisione di avvio del procedimento ai sensi dell’articolo 108, paragrafo 2, TFUE, la Commissione è partita dal presupposto che i pannelli di particelle rappresentino un mercato distinto. Dato che tale affermazione non è stata messa in dubbio, la Commissione conclude che i pannelli di particelle devono essere considerati, ai fini della presente valutazione, un mercato rilevante autonomo.
(85)
Quanto all’OSB, nella decisione di avvio del procedimento ai sensi dell’articolo 108, paragrafo 2, TFUE, la Commissione ha dichiarato che nel SEE si riscontra una certa sostituibilità tra OSB e legno compensato (limitata a determinate tipologie/categorie).
(86)
I pannelli di compensato sono un assemblaggio di legno e polimeri che può essere impiegato in svariati modi. Sostanzialmente sono formati da un numero dispari di sottili strati di legno, uniti a formare un pannello mediante l’impiego di collanti sintetici o naturali. Il legno compensato viene realizzato con legno tenero o duro. Il legno tenero, come l’abete bianco e rosso o il pino, proviene (prevalentemente) da conifere sempreverdi (la definizione non si riferisce alla durezza del legno), mentre legni duri sono quelli delle latifoglie, che producono frutti o noci e che generalmente non vegetano in inverno.
(87)
Per chiarire in che misura l’OSB e le diverse tipologie/categorie di legno compensato siano tra loro intercambiabili, la Commissione ha invitato le parti interessate a trasmettere osservazioni al fine di circoscrivere il mercato cui l’OSB appartiene.
(88)
Dalle osservazioni trasmesse dalla Germania e dal KronoGroup, uno dei principali concorrenti dell’impresa destinataria dell’aiuto, emerge univocamente che il mercato rilevante per l’OSB e per il legno compensato è quello legato alla produzione di imballaggi, recinzioni, capriate, rivestimenti per pavimenti, rivestimenti per interni e rivestimenti di pareti. Solo per questi impieghi il grado di sostituibilità tra OSB e legno compensato supera il 50 %. In considerazione delle diverse caratteristiche dei materiali, il grado di sostituibilità è invece oltremodo ridotto (meno del 20 %) nel settore dei veicoli commerciali (rapporto resistenza/peso) e nel settore della fabbricazione di mobili (caratteristiche estetiche). Tali argomentazioni e il diverso grado di sostituibilità a seconda dell’impiego finale sono stati confermati dallo studio di Jaakko Pöyry (18).
(89)
Gli impieghi finali indicati al punto 88 coincidono quasi completamente con quelli del compensato di legno tenero (l’unica differenza consiste nel fatto che il compensato di legno tenero, diversamente dall’OSB, viene impiegato anche nell’edilizia). La sostituibilità tra compensato di legno duro e OSB non è invece tale da giustificare l’assegnazione al medesimo mercato rilevante.
(90)
La Commissione individua pertanto il mercato cui appartiene l’OSB come il mercato dell’OSB e del legno compensato impiegati nella realizzazione di imballaggi, recinzioni, capriate, rivestimenti per pavimenti, rivestimenti per interni e rivestimenti di pareti, comparto che in larga misura coincide con il mercato dell’OSB e del compensato di legno tenero.
(91)
I pannelli di legno sono sì in larga misura destinati all’esportazione, ma si tratta di un prodotto voluminoso e pesante. Dato che, per tale ragione il trasporto su grandi distanze si rivela generalmente costoso, il raggio entro il quale detti pannelli vengono trasportati è limitato a circa 800 chilometri. Le singole zone di fornitura si presentano pertanto come dei cerchi che si sovrappongono, ciascuno dei quali ha come proprio centro lo stabilimento di produzione. Dato che gli stabilimenti di produzione sono distribuiti sul territorio e le zone naturali di fornitura si sovrappongono in misura diversa, gli effetti si trasferiscono in parte da un’area all’altra, cosicché si può ritenere che il mercato geografico rilevante sia per entrambi i prodotti il SEE (19).
6.3.1.4. Informazioni sullo sfruttamento della capacità
(92)
Ai sensi del punto 7.7 della disciplina multisettoriale del 1998 si considera che un (sotto)settore soffra di sovraccapacità strutturale quando negli ultimi cinque anni il suo tasso di sfruttamento della capacità è in media di oltre due punti percentuali inferiore a quello dell’intera industria manifatturiera. La sovraccapacità è considerata grave quando la differenza con la media nell’industria manifatturiera supera i cinque punti percentuali.
(93)
Ai sensi della nota 13 della disciplina multisettoriale del 1998, i dati di mercato relativi allo sfruttamento della capacità devono essere definiti in base alla più piccola segmentazione disponibile nella classificazione NACE. La Commissione ritiene che la produzione di pannelli OSB e di pannelli di particelle della Glunz e della OSBD corrisponda alla classe NACE 20.20 (Fabbricazione di fogli da impiallacciatura e di pannelli a base di legno), dato che l’81 % della produzione complessiva di pannelli di legno in Europa interessa pannelli di particelle, legno compensato e OSB (20). La Commissione ritiene pertanto corretto fare riferimento, nel valutare lo sfruttamento della capacità, alla classe NACE 20.20.
(94)
La Germania ha documentato il tasso di sfruttamento medio nel SEE nel periodo 1994-1998 (al momento della notifica erano disponibili i dati relativi a questi cinque anni) per la classe NACE 20.20 con riferimento alla produzione di pannelli di legno. Questi dati, provenienti da uno studio di un esperto indipendente (21), sono in linea con i requisiti fissati dal punto 7.7 della disciplina multisettoriale, dato che si riferiscono alla più piccola segmentazione disponibile nella classificazione NACE.
(95)
La capacità annua è stata calcolata sulla base di una capacità giornaliera (23 ore) di un impianto di produzione per 300 giorni l’anno. Il perito ha ricavato questo parametro di calcolo dalle informazioni dell’industria e dalla propria banca dati (Wood-Based Panel Mill Databank), che contiene i dati relativi alle capacità di singoli stabilimenti e impianti di pressatura. La capacità così determinata (23 ore/300 giorni) tiene conto delle diverse tipologie e della vetustà dei macchinari, oltre che della struttura degli stabilimenti.
(96)
Lo studio arrivava alla conclusione che, nel periodo compreso tra il 1994 e il 1998 (al momento della notifica erano disponibili i dati relativi a tale quinquennio), il tasso annuale di sfruttamento della capacità nel SEE era dell’88,8 % per i pannelli di particelle, dell’80,4 % per i pannelli OSB, dell’88,8 % per i pannelli di particelle e i pannelli OSB congiuntamente, mentre il tasso complessivo per i pannelli di legno (NACE 20.20) era dell’85 %.
(97)
La tabella che segue riporta lo sfruttamento complessivo dell’industria dei pannelli di legno (NACE 20.20) nel SEE:
1994
1995
1996
1997
1998
Produzione complessiva (migliaia di m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Capacità complessiva (migliaia di m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Tasso di sfruttamento
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
La Commissione ha anche preso in considerazione un secondo studio (22), realizzato su sua richiesta. In tale studio, sulla base di una capacità di 22 ore al giorno per 345 giorni all’anno, si è arrivati a un tasso annuo di sfruttamento medio, dal 1995 al 1997, dell’81,8 %. Questo studio si riferisce evidentemente soltanto alla capacità media annuale di impianti moderni; mancano inoltre dati relativi agli altri anni del periodo 1994-1998.
(99)
In base al punto 3.1 della disciplina multisettoriale del 1998, la Commissione può utilizzare, se del caso, dati provenienti da fonti indipendenti esterne per valutare il possibile impatto del progetto sulla concorrenza nel mercato rilevante. Laddove ciò non sia però facilmente realizzabile, la Commissione dà alle indicazioni fornite dagli Stati membri tutto il peso che meritano. La Commissione ritiene che lo studio inviato dalla Germania sia sufficientemente attendibile. L’altro studio commissionato, che non contiene informazioni complete, giunge peraltro allo stesso risultato.
(100)
Nel periodo 1994-1998 il tasso annuo medio di sfruttamento della capacità per tutta l’industria manifatturiera nell’Unione era pari all’81,72 %.
(101)
Con queste premesse, la Commissione perviene alla conclusione che il progetto di investimento comporterà un incremento della capacità in un settore nel quale non si registra sovraccapacità. In base alla sentenza del Tribunale di primo grado Kronofrance/Commissione, quest’ultima deve però verificare - qualora, come nel caso in esame, ritenga che non sussista una sovraccapacità strutturale - se si tratta di un mercato in declino.
6.3.1.5. Dati relativi al consumo apparente
(102)
Al fine di verificare se si tratta di un mercato in declino, la Commissione confronta, ai sensi del punto 3.4 della disciplina multisettoriale del 1998, l’evoluzione del consumo apparente del prodotto (cioè la produzione più le importazioni meno le esportazioni) con il tasso di crescita di tutta l’industria manifatturiera del SEE.
(103)
Ai sensi del punto 7.8 della disciplina multisettoriale del 1998, il mercato di un prodotto è considerato in declino quando, negli ultimi cinque anni, il tasso di crescita del consumo apparente del prodotto in questione è, in media, sensibilmente inferiore (più del 10 %) al tasso medio annuo nell’intera industria manifatturiera del SEE, a meno che non si registri un sensibile incremento della domanda di tali prodotti. Si considera in assoluto declino un mercato sul quale il tasso di crescita annua del consumo apparente negli ultimi cinque anni sia negativo.
(104)
Tra il 1993 e il 1998 (23), il tasso medio di crescita annua dell’industria manifatturiera nel SEE era pari al 5,78 %.
(105)
Dallo studio di un esperto indipendente (24), condotto sulla base dei dati relativi al consumo apparente di pannelli di particelle (in miliardi di EUR), sono emersi i seguenti risultati per il periodo 1993-1998 (al momento della notifica erano disponibili i dati relativi a questi sei anni):
Mrd EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Crescita annua
Pannelli di particelle
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
La Commissione osserva che il differenziale di crescita (5,78 % contro 4,15 %) supera il 10 %. Si perviene allo stesso risultato anche considerando i dati fino al 1999 (ovvero per il periodo 1994-1999), come caldeggiato dal KronoGroup.
(107)
La Germania fa valere che, ai sensi del punto 7.8 della disciplina multisettoriale del 1998, secondo il quale il mercato di un prodotto non è da considerarsi in declino ove si registri un forte rialzo della domanda (neppure in presenza di un tasso di crescita annua inferiore a quello medio dell’industria manifatturiera nel SEE). Al riguardo la Germania cita una ricerca dalla quale emerge che il consumo apparente di pannelli di particelle nel periodo 1973-2003 ha segnato un’accelerazione del 36 % rispetto alla crescita nel settore manifatturiero.
(108)
La Commissione ritiene che tale circostanza non provi a sufficienza un forte incremento della domanda di pannelli di particelle. A suo giudizio la disciplina multisettoriale si riferisce a casi in cui, pur in presenza di un basso tasso medio di crescita del mercato rilevante nei cinque anni precedenti, si osservi una tendenza al rialzo netta che nel breve periodo gli effetti dell’investimento potrebbero confortare. L’intento è di limitare gli effetti distorsivi della concorrenza causati dagli aiuti.
(109)
La ricerca si basa su dati relativi a un arco di tempo molto ampio, che non permettono previsioni per il futuro immediato, il quale assume invece maggiore importanza ai fini della valutazione degli effetti. Oltretutto la ricerca si riferisce a dati fino al 2003, che al momento della notifica iniziale, nel 2000, non erano disponibili.
(110)
La Commissione ritiene pertanto che il mercato dei pannelli di particelle sia caratterizzato da un relativo declino, ai sensi del punto 7.8 della disciplina multisettoriale del 1998, e che il fattore concorrenza T per questo prodotto debba essere fissato a 0,75.
(111)
Tra il 1993 e il 1998, il tasso medio di crescita annua del settore manifatturiero nel SEE è stato pari al 5,78 %.
(112)
Nella notifica la Germania cita lo studio di un consulente indipendente (25), contenente i seguenti dati sul valore del consumo apparente, nel SEE, di OSB e di legno compensato per la realizzazione di imballaggi, recinzioni, capriate, rivestimenti per pavimenti e rivestimenti per interni nel periodo 1993-1998 (in miliardi di EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Crescita annua
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Tipologie di legno compensato
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB e tipologie di legno compensato (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Nel mercato rilevante di appartenenza dei pannelli OSB e delle varie tipologie di legno compensato impiegati per realizzare imballaggi, recinzioni, capriate, rivestimenti per pavimenti e rivestimenti interni, il differenziale di crescita (5,765 % contro 5,78 %) non supera quindi più il 10 %. Non si tratta pertanto di un mercato in declino ai sensi del punto 7.8 della disciplina multisettoriale del 1998, cosicché il fattore di concorrenza T per il mercato dell’OSB può essere fissato a 1.
6.3.1.6. Quote di mercato rilevante
(114)
Ai fini del calcolo del fattore concorrenza, la Commissione deve anche verificare, ai sensi del punto 3.6 della disciplina multisettoriale del 1998, se il gruppo cui appartengono la Glunz e la OSBD detenga una quota di mercato rilevante superiore al 40 %, e di conseguenza la concessione del livello massimo di aiuto normalmente ammissibile nella relativa regione rischia di falsare indebitamente la concorrenza.
(115)
La Germania ha presentato i seguenti dati relativi alle quote di mercato detenute, a livello di SEE (27), dal gruppo SONAE, che controlla la società TAFISA, cui fanno capo a loro volta la Glunz e la OSBD, rispettivamente nel 1999 (prima dell’investimento) e nel 2002 (dopo l’investimento):
Mercato del prodotto
1999 (prima dell’investimento)
2002 (dopo l’investimento)
Pannelli di particelle
[…]
[…]
OSB e tipologie di legno compensato (28)
[…]
[…]
(116)
I dati forniti evidenziano che la quota del gruppo SONAE nei mercati rilevanti non superava al momento della notifica il 40 %. Non occorre pertanto ridurre i fattori concorrenza stabiliti.
6.3.2. IL FATTORE «CAPITALE/LAVORO»
(117)
Nelle sue osservazioni il KronoGroup ha sostenuto che, ai fini della valutazione dei fattori «capitale/lavoro» e «impatto regionale» (che dipendono entrambi dal numero di posti di lavoro creati mediante l’investimento), non andrebbero conteggiati i posti di lavoro trasferiti in seguito alla chiusura dello stabilimento di produzione di pannelli di particelle della Glunz a Sassenberg. Il KronoGroup ritiene infatti che il loro conteggio sarebbe incompatibile con lo scopo dichiarato della disciplina multisettoriale del 1998, ovvero la creazione di posti di lavoro in loco nel territorio interessato.
(118)
Nel contesto della disciplina multisettoriale del 1998, il concetto di «creazione di posti lavoro» deve essere inteso con riguardo alla regione assistita, poiché il progetto, creando posti di lavoro, ne sostiene lo sviluppo. È pertanto corretto considerare i posti di lavoro che sono stati creati ex novo nella regione interessata come «posti di lavoro creati». In virtù degli effetti dello spill over, la regione che può beneficiare di aiuti trae vantaggio dalla creazione di posti di lavoro nella regione sul proprio territorio, anche nel caso in cui essi vengano occupati da lavoratori pendolari provenienti da una regione confinante (nel caso in esame si tratta di una regione non assistita all’interno dello stesso Stato membro), e risponde così allo scopo principale perseguito dagli aiuti regionali.
(119)
La Commissione terrà pertanto conto di tali posti di lavoro ai fini della valutazione dei fattori «capitale/lavoro» e «impatto regionale» del progetto di investimento.
(120)
La disciplina multisettoriale del 1998 prevede un fattore «capitale/lavoro», che ha lo scopo di correggere l’intensità massima di aiuto ammissibile onde favorire i progetti che di fatto concorrono maggiormente a ridurre la disoccupazione attraverso la creazione diretta di un numero relativamente più elevato di nuovi posti di lavoro.
(121)
I diversi criteri per il calcolo del fattore «capitale/lavoro» sono elencati al punto 3.10, paragrafo 2, della disciplina multisettoriale del 1998. Nel caso in esame, con un investimento di 199 400 000 EUR vengono creati 355 posti lavoro. Il rapporto è pertanto di 561 700 EUR per posto di lavoro, con un fattore «I» per l’adeguamento della massima intensità ammissibile pari a 0,8.
6.3.3. FATTORE «IMPATTO REGIONALE» (M)
(122)
Il fattore «impatto regionale» tiene conto degli effetti positivi per l’economia della regione assistita derivanti dal nuovo investimento sovvenzionato. La creazione di posti di lavoro può costituire un indicatore del contributo di un progetto allo sviluppo dell’area interessata. Un investimento ad alta intensità di capitale permette di creare indirettamente un numero considerevole di posti di lavoro nella regione assistita e nelle regioni assistite confinanti. Ai posti di lavoro creati direttamente dal progetto vanno aggiunti quelli creati dal primo livello di fornitori e clienti per effetto dell’investimento sovvenzionato.
(123)
All’atto della notifica del 7 agosto 2000, la Germania aveva quantificato in 520 il numero di posti di lavoro indiretti creati dall’investimento dopo il completamento del centro per la trasformazione del legno, suddivisi per singoli comparti come segue:
Posti di lavoro indiretti collegati alla produzione di OSB
Ausiliari impiegati nella produzione di OSB
Posti di lavoro indiretti collegati alla produzione di pannelli di particelle
Ausiliari impiegati nella produzione di pannelli di particelle
Totale
Lavorazione del legno
61
11
70
12
154
Trasporto legname allo stabilimento
42
8
77
14
141
Trasporto collanti allo stabilimento
5
8
13
Trasporto combustibili allo stabilimento
2
3
5
Trasporto carta melaminica
1
1
Trasporto dallo stabilimento ai clienti
50
9
76
14
149
Servizi (manutenzione, riparazioni degli impianti)
17
3
17
3
40
Attività di pulizia appaltata a terzi
5
5
10
Alloggio, beni di consumo per gli addetti
2
5
7
Totale
184
31
262
43
520
(124)
Il numero stimato di nuovi posti di lavoro creati è stato calcolato come segue.
(125)
In base alle informazioni fornite dalla Germania, le attività di trasporto del materiale agli stabilimenti nonché del prodotto finito ai clienti costituisce, con 309 posti di lavoro, la principale fonte di occupazione indiretta creata dai due settori di produzione.
(126)
La produzione stimata a circa […] m3 di prodotti OSB dovrebbe determinare un volume di vendite di circa […] m3. Per produrre un metro cubo di prodotto finale occorrono approssimativamente […] m3 di legname, con un fabbisogno annuo di legno pari, quindi, a circa […] m3. Il fabbisogno annuo di collanti e prodotti chimici viene stimato a […] t e quello di combustibile a […] t.
(127)
La materia prima per i prodotti OSB consiste al 100 % in legname, proveniente da un raggio di circa 100 km attorno allo stabilimento. Il fabbisogno giornaliero degli stabilimenti viene stimato a […] m3 di legname, che viene trasportato su automezzi con una capacità di […] m3. Considerando due viaggi giornalieri e una capacita di […] m3, si arriva a 39 automezzi con 39 autisti, 8 ausiliari e 3 meccanici e, quindi, complessivamente alla creazione di 50 posti di lavoro indiretti. La Commissione ritiene tuttavia che gli ausiliari non rientrino nella definizione di posti di lavoro di cui ai punti 3.7 e 7.5 della disciplina multisettoriale del 1998 (29). Essa riconosce pertanto solo 42 posti di lavoro creati indirettamente per il trasporto del materiale.
(128)
Un volume di vendite presunto di […] m3 corrisponderebbe, per 251 giorni lavorativi, a […] m3 di prodotti OSB al giorno, da trasportare su automezzi con una capacità pari a […] m3. Per 46 viaggi giornalieri occorrono 46 autisti, 9 ausiliari e 4 meccanici, cosicché verrebbero creati indirettamente 59 nuovi posti di lavoro. Senza considerare gli ausiliari, si ottengono 50 posti di lavoro indiretti creati per il trasporto del prodotto finito ai clienti.
(129)
La capacità degli impianti di produzione di pannelli di particelle viene stimata a circa […] m3 di pannelli grezzi e […] m3 di pannelli rivestiti. Le vendite dovrebbero ammontare a un volume di […] m3 di pannelli grezzi e […] m3 di pannelli rivestiti. La differenza tra la capacità stimata e le previsioni di vendita dipende dal fatto che i pannelli di particelle vengono in larga misura rivestiti. Il fabbisogno complessivo annuo di legname viene stimato a […] m3. Il fabbisogno annuo di collanti e prodotti chimici viene stimato in […] t, quello di combustibile a […] t.
(130)
Anche per la produzione dei pannelli di particelle il legname viene trasportato allo stabilimento da un raggio di circa 100 km. Il fabbisogno giornaliero è pari a […] m3 di tronchi, […] m3 di legno da imballaggio e […] m3 di trucioli. La capacità di trasporto viene quantificata in […] m3 per i tronchi e in […] m3 per il legno da imballaggio e i trucioli. Risultano così 72 viaggi giornalieri, che presuppongono l’impiego di 72 autisti, 14 ausiliari e 5 meccanici, il che porta complessivamente a 91 i posti di lavoro indiretti creati. Lasciando da parte gli ausiliari, per il trasporto dei materiali allo stabilimento di produzione dei pannelli di particelle vengono creati 77 posti di lavoro.
(131)
Il volume di vendite stimato a […] m3 corrisponderebbe, su 251 giorni lavorativi, a […] pannelli di particelle al giorno da trasportare su automezzi con una capacità di […] m3. Se, dei 71 autisti, 14 ausiliari e 5 meccanici necessari, si lasciano da parte gli ausiliari, per il trasporto del prodotto finito ai clienti si arriva alla creazione indiretta di 76 posti di lavoro.
(132)
La Germania non ha fornito informazioni in relazione ai 19 posti di lavoro indiretti che il trasporto di collanti, combustibili e carta melaminica verso entrambi gli stabilimenti permetterebbe di creare. La Commissione giudica però realistico tale dato.
(133)
La Commissione reputa pertanto che nel settore dei trasporti possano essere creati indirettamente 264 posti di lavoro.
(134)
La lavorazione del legname, svolta per 251 giorni l’anno, in ordine di importanza rappresenta la seconda fonte di occupazione indiretta.
(135)
Il fabbisogno giornaliero di legname per la produzione dei pannelli OSB è pari a […] m3, di cui il 95 % è destinato a lavorazioni meccaniche e il 5 % viene lavorato a mano. La lavorazione meccanica di […] m3 presuppone l’impiego di 25 squadre, ciascuna delle quali è composta da due macchinisti e due falegnami, oltre a un ausiliario ogni 6 squadre; ciascuna squadra riesce a lavorare […] m3 al giorno, cosicché si arriva a 54 posti di lavoro. Per la lavorazione manuale di […] m3 vengono impiegati 13 boscaioli ognuno dei quali può lavorare […] m3 al giorno. In base alle informazioni fornite dalla Germania, vengono creati, oltre a 67 posti di lavoro indiretti, 13 posti di lavoro per gli ausiliari, per complessivi 80 posti di lavoro. Dei 67 posti di lavoro creati indirettamente, solo 61 sono creati nella regione assistita o in regioni assistite limitrofe e possono pertanto essere presi in considerazione.
(136)
Il fabbisogno giornaliero di legno necessario per la produzione di pannelli di particelle è pari a […] m3, di cui il 95 % è destinato a lavorazioni meccaniche e il 5 % viene lavorato a mano. Basandosi su un calcolo analogo a quello effettuato per le attività forestali legate alla produzione dei pannelli OSB, la Germania arriva a un computo di 41 posti di lavoro creati indirettamente, compresi 5 posti di lavoro per ausiliari. Di tali 41 posti di lavoro creati indirettamente, soltanto 32 sono creati nella regione assistita o in regioni assistite limitrofe e possono pertanto essere presi in considerazione.
(137)
Presupponendo un quantitativo giornaliero di legno da imballaggi di […] m3, la Germania ritiene che vengano creati indirettamente 36 posti di lavoro collegati all’attività di raccolta del legname, trasporto e calibratura, 7 posti di lavoro per ausiliari e 7 posti di lavoro per acquisto di materiale, logistica, ecc. Dei 43 posti di lavoro creati indirettamente, soltanto 38 sono però creati nella regione assistita o in regioni assistite limitrofe.
(138)
La Commissione quantifica pertanto in 131 i posti di lavoro creati indirettamente nelle attività forestali.
(139)
La Germania non ha fornito informazioni circa la creazione di 51 posti di lavoro oltre a 6 ausiliari nei settori dei servizi, delle strutture di accoglienza e dei beni di consumo. Dato che alcuni di questi posti di lavoro possono essere ripartiti su entrambi gli stabilimenti, la Commissione ritiene realistico ridurre a 45 il numero di posti di lavoro creati indirettamente.
(140)
Alla luce delle considerazioni esposte, il numero complessivo di posti di lavoro creati indirettamente nella regione assistita e nelle regioni assistite limitrofe ammonta a 440. Tralasciando i posti di lavoro indiretti che sono stati soltanto stabilizzati, il numero complessivo dei posti di lavoro indiretti creati sarebbe pari a 407. Confrontati con i 355 posti di lavoro creati direttamente, il rapporto supera in entrambi i casi (440 o 407) il 100 %, cosicché il fattore «impatto regionale» (M) va fissato a 1,5.
6.3.4. MASSIMA INTENSITÀ DI AIUTO PER IL PROGETTO DI INVESTIMENTO
(141)
In base al punto 3.10 della disciplina multisettoriale del 1998, l’intensità massima di aiuto ammissibile viene calcolata ricorrendo alla formula R × T × I × M (30).
(142)
Dato che il fattore concorrenza T è diverso per i due prodotti interessati (è stato fissato a 1 per i pannelli OSB e a 0,75 per i pannelli di particelle), occorre stabilire un fattore di concorrenza combinato per il progetto nel suo complesso. La disciplina multisettoriale del 1998 non offre indicazioni al riguardo.
(143)
In un caso analogo, regolato anch’esso dalla disciplina multisettoriale del 1998 e relativo a due prodotti con un diverso fattore concorrenza [aiuto di Stato C 15/06 - Pilkington (31)], la Commissione aveva giudicato che sarebbe stato artificiale stabilire per entrambi i prodotti un fattore di ponderazione calcolato sul valore relativo dell’investimento, dato che il progetto si riferiva a un impianto di produzione completamente integrato. La Commissione aveva pertanto applicato un fattore di ponderazione che teneva conto delle capacità create per entrambi i prodotti.
(144)
Il progetto in esame verte, come illustrato nella sezione 2.3 della presente decisione, su due stabilimenti tra loro collegati (un impianto di produzione di pannelli OSB e un impianto di produzione di pannelli di particelle), che condividono l’infrastruttura tecnica e l’amministrazione. I costi finanziabili possono essere suddivisi tra i due stabilimenti. In questo caso pertanto, diversamente da quanto accaduto nella decisione Pilkington, è possibile calcolare un fattore di concorrenza combinato sulla base del rapporto tra i costi finanziabili per entrambi i prodotti.
(145)
Nelle osservazioni presentate a seguito della decisione di avvio del procedimento, la Germania ha proposto di ricorrere a una terza modalità per ponderare i diversi fattori di concorrenza dei due prodotti, facendo riferimento ai contributi di copertura (32), realizzati dai due prodotti. In base alle informazioni fornite dalla Germania, ciò permetterebbe di tener conto del contributo di entrambi i prodotti interessati al risultato operativo.
(146)
A seconda dell’approccio seguito, il fattore di concorrenza combinato per l’intero progetto di investimento corrisponde a 0,86 [se calcolato in base al rapporto tra le capacità (33)], a 0,85 [se calcolato in base al rapporto tra i costi di investimento (34)] o a 0,92 [se calcolato in base al rapporto tra i contributi di copertura (35)].
(147)
Dato che gli altri due criteri necessari per la determinazione dell’intensità massima di aiuto ammissibile sono pari a 0,8 («capitale-lavoro», I) e 1,5 («impatto regionale», M), ai sensi del punto 3.10 della disciplina multisettoriale del 1998 e sulla base della formula R × T × I × M, si ottiene rispettivamente un’intensità massima di aiuto ammissibile pari a 36,12 %, 35,70 % o 38,64 %. L’intensità di aiuto notificata dalla Germania, pari al 35 %, è pertanto in ogni caso compatibile con la disciplina multisettoriale del 1998.
(148)
Non occorre quindi stabilire quale debba essere la modalità di individuazione del fattore concorrenza combinato. L’approccio proposto dalla Germania (che produce il risultato più vantaggioso) non può comunque in alcun caso essere condiviso, in quanto si riferisce a dati del 2004, che non erano disponibili al momento della notifica.
6.3.5. NESSUN ORDINE DI RECUPERO
(149)
Occorre ricordare che la Germania ha già liquidato a favore dei beneficiari aiuti per un importo complessivo di […] EUR (a fronte di un importo totale autorizzato di 69 797 988 EUR).
(150)
Nelle sue osservazioni il KronoGroup sostiene che la Commissione avrebbe dovuto ordinare alla Germania di recuperare a titolo provvisorio l’aiuto ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 659/1999.
(151)
L’ordine di recupero è una misura eccezionale che la Commissione può adottare solo qualora ricorrano le specifiche condizioni previste dall’articolo 11 del regolamento (CE) n. 659/1999. Il KronoGroup non ha addotto argomentazioni convincenti in merito alla sussistenza di dette condizioni; un ordine di recupero non sarebbe comunque stato una misura adeguata nel caso in esame.
VII. CONCLUSIONE
(152)
La Commissione constata che la Germania ha accordato l’aiuto in oggetto in violazione dell’articolo 108, paragrafo 3, TFUE. L’intensità di aiuto del 35 % accordata dalla Germania è però compatibile con la disciplina multisettoriale del 1998. L’aiuto in oggetto va pertanto considerato compatibile con il mercato interno,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
L’aiuto di Stato accordato dalla Germania a favore della Glunz AG e della OSB Deutschland GmbH per 69 797 988 EUR è compatibile con il mercato interno ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3), lettera a), del trattato sul funzionamento dell’Unione europea.
Articolo 2
La Repubblica federale di Germania è destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 23 marzo 2011