PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 467/2010
ze dne 25. května 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V březnu 2004 po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 398/2004 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazba konečného cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, činila 49 %. Původní opatření byla uložena nařízením (EHS) č. 2200/90 (3).
(2)
V lednu 2007 bylo konečné antidumpingové clo nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (4) rozšířeno na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a částečný prozatímní přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení (5) o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR v říjnu 2008 obdržela Komise dne 1. prosince 2008 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho Komise dne 18. prosince 2008 obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podal výbor Euroalliages (Styčný výbor odvětví feroslitin) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl celkové výroby křemíku v Unii, v tomto případě 100 %. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(5)
Žádost o částečný prozatímní přezkum byla podána sdružením EUSMET (European Users of Silicon Metal, Evropští uživatelé křemíkového kovu) a co do rozsahu je omezena na zkoumání dumpingu. Žádost se opírala o zjevné důkazy, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a že nové okolnosti jsou trvalého charakteru.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (6).
3. Šetření
(7)
Komise o zahájení přezkumů oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružení, jakož i orgány ČLR.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců uvedených v žádostech se v oznámení o zahájení přezkumů v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládá výběr vzorku pro účely zjišťování dumpingu a pravděpodobnosti, že se dumping obnoví nebo bude přetrvávat.
(9)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení přezkumů poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.
(10)
Komise obdržela odpovědi od 11 společností nebo skupin společností v ČLR. Po vyhodnocení informací předložených těmito společnostmi se ovšem ukázalo, že jen malý počet odpovědí pochází od společností, které do Evropské unie vyvážejí křemík, jenž samy vyrábějí. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný.
(11)
Všechny výše uvedené společnosti nebo skupiny společností v ČLR rovněž uvedly, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v rámci použití čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(12)
Čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich přezkumy týkají, Komise zaslala formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebo žádosti o individuální zacházení. Od tří čínských vývozců byly obdrženy žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, případně o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že daní vyvážející výrobci podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují. Jeden z těchto vývozců však žádost následně stáhl a o zbývajících dvou bylo zjištěno, že během období šetření do Evropské unie nevyváželi křemík vlastní výroby. Žádosti těchto dvou společností tudíž nebyly posuzovány.
(13)
Kromě toho šest jiných čínských společností nebo skupin společností předložilo formuláře žádosti o individuální zacházení. V průběhu šetření ovšem tři společnosti přestaly spolupracovat. Jedna ze tří zbývajících skupin společností prodávala dotčený výrobek obchodníkovi, který s ní není ve spojení. Šetřením se nepodařilo s jistotou určit, zda je trh Unie konečným místem určení tohoto prodeje. Tuto skupinu společností proto není možné považovat za vyvážejícího výrobce, a její žádost o individuální zacházení tak musela být zamítnuta. Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti, která nedostatečně spolupracovala ve smyslu článku 18 základního nařízení, vycházela zjištění z dostupných údajů. Žádost o individuální zacházení zbývající společnosti byla shledána přípustnou.
(14)
Konečně ze dvou zbývajících společností, které žádaly o zařazení do vzorku a o individuální zjišťování, pouze jedna předložila odpověď na dotazník ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumů. Tato společnost však nevyvážela dotčený výrobek na trh Unie.
(15)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a stranám, které o dotazník požádaly ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumů.
(16)
Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumů.
(17)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii, dvanácti uživatelů, dvou sdružení uživatelů, šesti vývozců/výrobců v Číně a tří výrobců ve srovnatelné zemi.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě byly vykonány v prostorách těchto společností:
Žádající výrobci v Unii:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Španělsko,
-
Ferropem SAS, Chambery, Francie,
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Německo.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Šanghaj,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,
-
DC/JYKN group,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Výrobci ve srovnatelné zemi (Brazílii):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Uživatelé:
Odvětví hliníku:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Německo,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Itálie,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milán, Itálie.
Chemický průmysl:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Německo,
-
Wacker Chemie AG, Mnichov, Německo,
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Spojené království.
4. Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření ve věci přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(20)
Zkoumání trendů podstatných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčený výrobek je stejný jako v předchozích šetřeních, tj. křemíkový kov pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních). Pouze z důvodu současné klasifikace v kombinované nomenklatuře je označován jako „křemík“. Křemík s vyšším stupněm čistoty, tj. obsahující nejméně 99,99 % hmotnostních křemíku, používaný většinou v odvětví elektronických polovodičů, přísluší do jiného kódu KN a toto řízení se na něj nevztahuje.
(22)
Křemík se vyrábí v elektrických pecích s ponořeným obloukem karbotermickou redukcí křemene (siliky) za přítomnosti různých druhů uhlíkových redukčních činidel. Prodává se ve formě hrud, zrn, granulí nebo prášku v souladu s mezinárodně uznávanými technickými specifikacemi pro čistotu.
(23)
Křemík se používá především ve dvou odvětvích: v chemickém průmyslu pro výrobu methylchlorsilanů nebo trichlorsilanů a tetrachlorsilikonu a v odvětví hliníku při primárním a sekundárním tavení pro výrobu hliníkových slitin, které jsou určeny na výrobu slévárenských slitin pro různá odvětví, zejména pro automobilový průmysl a stavebnictví.
2. Obdobný výrobek
(24)
Stejně jako předchozí přezkumy před pozbytím platnosti prokázalo i toto šetření, že křemík vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, křemík vyráběný ve srovnatelné zemi (Brazílii) a prodávaný na jejím domácím trhu a křemík vyráběný a prodávaný v Unii žádajícími výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(25)
Byl proto vyvozen závěr, že tyto výrobky je třeba považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(26)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, u tří společností, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, se během šetření buď ukázalo, že do Evropské unie nevyvážely křemík vlastní výroby, anebo tyto společnosti žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhly. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nebylo přiznáno žádné společnosti.
2. Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se obecně pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a může jim být tudíž přiznáno individuální zacházení.
(28)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
a)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
b)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
c)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích;
d)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů;
e)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(29)
Nejdříve je třeba uvést, že společnost uvedená v 12. bodě odůvodnění, která nejprve požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale pak žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhla, stáhla také žádost o individuální zacházení. Tato žádost proto nebyla dále posuzována.
(30)
Z šesti společností nebo skupin společností, které žádaly pouze o individuální zacházení, přestaly tři spolupracovat a jedna neposkytla nezbytné informace ve stanovené lhůtě, a tedy závažným způsobem kladla překážky šetření ve smyslu článku 18 základního nařízení. Tyto společnosti proto byly považovány za nespolupracující, a zjištění, která se jich týkala, tak v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela z dostupných údajů.
(31)
Dotčené čtyři společnosti nebo skupiny společností byly uvědoměny o pravděpodobném použití dostupných údajů, včetně odůvodnění, a byla jim dána možnost podat dodatečné vysvětlení v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. Od žádné ze čtyř společností však nebyly obdrženy nové důkazy ani informace, které by mohly napravit nedostatky podaných odpovědí či změnit závěr, že je na tyto společnosti třeba použít článek 18 základního nařízení.
(32)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, jednu ze dvou zbývajících skupin společností nelze považovat za vyvážejícího výrobce dotčeného výrobku, a její žádost o individuální zacházení proto nebyla posuzována.
(33)
U zbývajícího vývozce bylo shledáno, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Z výše uvedeného byl vyvozen závěr, že individuální zacházení by mělo být přiznáno skupině Jinneng Group.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. Přestože v původním šetření a následných přezkumech před pozbytím platnosti bylo jako srovnatelná země použito Norsko, současné šetření ukázalo, že se mezitím významně změnily okolnosti ohledně norského trhu. Mezi roky 2005 a 2008 totiž domácí výroba v Norsku poklesla zhruba o 20 % a dovoz křemíku v Norsku představoval 97 % domácí spotřeby. Během období šetření zde existoval jen jeden domácí výrobce dodávající na domácí trh.
(36)
V souladu s návrhem obou žadatelů tak byla v oznámení o zahájení přezkumů za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím navržena Brazílie. Šetření opravdu ukázalo, že Brazílie je po ČLR druhým největším světovým výrobcem křemíku a že je brazilský trh vysoce konkurenční, protože na něm působí sedm výrobců křemíku, kteří křemík vyrábějí v několika různých jakostních třídách. Brazílie byla rovněž považována za otevřený trh se značnými objemy dovozu, a to především z ČLR. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Brazílie nevyjádřila.
(37)
S přihlédnutím k výše uvedenému byl na základě informací dostupných v době výběru vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Brazílie.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(38)
Tři výrobci v Brazílii spolupracovali a poskytli informace o nákladech a prodeji křemíku na brazilském domácím trhu. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací od zmíněných výrobců, jež jsou uvedeny níže.
(39)
Bylo ověřováno, zda lze každý typ dotčeného výrobku prodávaný v reprezentativním množství na brazilském domácím trhu považovat za prodávaný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(40)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(41)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného typu.
(42)
V závislosti na typu výrobku tak byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen veškerého prodeje nebo vážených průměrných prodejních cen pouze ziskového prodeje na domácím trhu srovnatelné země, přičemž se vycházelo z ověřených údajů od tří výrobců v této zemi.
4. Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz do Evropské unie uskutečněný jediným vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zacházení, proběhl prostřednictvím obchodníka v ČLR, který je s tímto výrobcem ve spojení, a následně byl dále prodán odběratelům v Unii, kteří s ním ve spojení nejsou. V tomto případě byla vývozní cena stanovena na základě čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(44)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny nebyly svobodně určeny ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. Zejména tvrdilo, že mezi čínskými celními orgány a vývozci probíhají „vyjednávání“ o cenách s cílem určit „přiměřenou“ cenovou úroveň. Podklady předložené v této souvislosti se však netýkaly křemíku a také se mělo za to, že tato údajná „vyjednávání“ nemají dopad na cenu účtovanou konečnému odběrateli, která byla výsledkem svobodného vyjednávání mezi stranami. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(45)
Výrobní odvětví Unie dále tvrdilo, že společnost, které bylo přiznáno individuální zacházení, vlastní stát, pobírá podpory vstupů a má významné obchodní aktivity, což by umožnilo opatření obcházet. Šetření však odhalilo, že dotyčného vývozce během OPŠ stát již nevlastnil, a že tudíž nedochází k žádným státním zásahům do jeho obchodních činností, které by umožnily obcházení opatření. Co se týče podpor vstupů, tvrzení bylo shledáno neopodstatněným. Proto musela být tato tvrzení zamítnuta.
5. Srovnání
(46)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případech, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny požadované úpravy s ohledem na dopravu, fyzické vlastnosti, inspekční náklady, manipulaci a balení. Byla též provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), protože bylo zjištěno, že obchodník ve spojení plní funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize.
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že během období šetření byla uložena vývozní cla z vývozu křemíku. Jelikož tato cla měla vliv na srovnatelnost cen, pokládalo se za vhodné upravit vývozní cenu o jiné činitele ovlivňující srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
(49)
Bylo vzneseno tvrzení, že skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, by se měla projevit ve výpočtu běžné hodnoty. Bylo však zjištěno, že DPH zaplacená z těchto nákupů je odečitatelná bez ohledu na režim vývozních náhrad DPH u vyváženého zboží a bez ohledu na určení zboží. Skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, je tedy neutrální činitel, který nemá žádný dopad na srovnatelnost vývozní ceny a běžné hodnoty. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(50)
Bylo také vzneseno tvrzení, že se metodika použitá ke zohlednění nepřímého zdanění liší od metodiky použité v jiných případech a že DPH na prodej na vývoz měla být odvozena z vývozní ceny. Upozorňujeme, že čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení stanoví, že se úprava nepřímého zdanění může provést pouze na běžnou hodnotu a za okolností popsaných ve výše uvedeném článku, které v tomto případě nenastaly. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení
(51)
V případě jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním vážených průměrných vývozních cen ze závodu podle kontrolního čísla výrobku (PCN) s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(52)
Dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie, před proclením, činí 16,3 %.
6.2 U všech ostatních vývozců/výrobců
(53)
Pro účely výpočtu celostátního dumpingového rozpětí použitelného pro všechny ostatní, nespolupracující vývozce/výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce byla nízká, tj. méně než 1 % celkového dovozu z ČLR. Dumpingové rozpětí pro tyto nespolupracující společnosti proto bylo stanoveno srovnáním průměrné dovozní hodnoty křemíku z Číny podle údajů Eurostatu náležitě upravené po vyloučení prodeje společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení, s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(54)
Jedna strana tvrdila, že úroveň spolupráce není správně posouzena, jelikož jeden spolupracující vývozce vyvážel do Unie značné množství křemíku. Za uvedených okolností bylo tvrzeno, že k výpočtu celostátního dumpingového rozpětí měly být použity informace od tohoto vývozce, jak tomu bylo v přezkumu uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Tato tvrzení musela být zamítnuta, protože bylo zjištěno, že ceny, které tato společnost účtovala své společnosti ve spojení v Unii, nebyly stanoveny za běžných tržních podmínek.
(55)
Také byl předložen argument, že k určení celostátního dumpingového rozpětí měly být použity údaje poskytnuté spolupracujícími dovozci. Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, značná množství dovezená těmito spolupracujícími stranami nebyla dovezena za běžných tržních podmínek, a proto se ceny nepovažují za spolehlivé. Zbývající dovoz nebyl shledán dostatečně reprezentativním, pokud jde o jeho množství, aby mohl sloužit jako základ pro stanovení celostátního cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(56)
Po poskytnutí informací byly při stanovování celostátního dumpingového rozpětí zohledněny připomínky obdržené ke skladbě běžné hodnoty. Bylo tedy provedeno srovnání na základě informací předložených spolupracujícími dovozci, pokud jde o typy výrobků.
(57)
Na tomto základě dosahuje celostátní dumpingové rozpětí 19,0 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
1. Trvalá povaha změněných okolností
(58)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(59)
Za účelem posouzení, zda je úroveň dumpingového rozpětí zjištěná během období přezkumného šetření trvalé povahy, byl zkoumán vývoj vývozních cen a běžné hodnoty.
(60)
Zaprvé je třeba poznamenat, že dumpingové rozpětí zjištěné při posledním přezkumu (7), tj. 12,5 %, se více blíží úrovni zjištěné v současném řízení než stávající úrovni opatření.
(61)
Co se týče vývozních cen po období přezkumného šetření, z údajů Eurostatu vyplývá, že za prvních devět měsíců roku 2009 poklesly přibližně o 15 %.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, šetření ukázalo, že běžná hodnota se za stejné období snížila obdobně. V důsledku toho by úroveň dumpingového rozpětí u vývozu křemíku za prvních devět měsíců roku 2009 byla podobná jako úroveň zjištěná během období přezkumného šetření.
(63)
Z výše uvedeného vyplývá, že čínské vývozní ceny jsou blíže světovým cenám než v době, kdy byla opatření původně uložena (8).
(64)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že úroveň dumpingu zjištěná během období přezkumného šetření je trvalé povahy.
2. Pravděpodobnost přetrvávání dumpingu na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu
(65)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření bude přetrvávat dumping na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu.
(66)
Pokud jde o pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, byl zkoumán vývoj výroby a výrobní kapacity, jakož i pravděpodobný vývoj vývozu do Evropské unie a na trhy jiných třetích zemí.
3. Výrobní kapacita, objem výroby a spotřeba v ČLR
(67)
Celková výrobní kapacita křemíku v ČLR musela být odhadnuta. Ze statistických údajů (9) poskytnutých dotčenými stranami vyplývá celková kapacita 2,2 milionu tun v roce 2008, avšak šetření ukázalo, že tento údaj je zjevně nadhodnocený, protože nezohledňuje značný počet pecí, které ukončily činnost (např. v důsledku restrukturalizace odvětví křemíku, hospodářské krize a zemětřesení v provincii S’čchuan v roce 2008), ani nestabilní zásobování energií v některých regionech, které fakticky vede k nižší kapacitě, než jaká je evidována v dostupných statistikách. Skutečná výrobní kapacita tak byla po příslušných úpravách odhadnuta přibližně na 1,5 milionu tun, což odpovídá nárůstu přinejmenším o 25 % ve srovnání s kapacitou v roce 2002 (období šetření předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, který je zmíněn v 1. bodě odůvodnění), pro který bylo odhadnuto, že se kapacita pohybuje v rozmezí 600 000 tun až 1,2 milionu tun (10).
(68)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že předložilo podrobný výpočet výrobní kapacity v Číně s využitím provozní sazby 40 %. Jeho odhad kapacity činil 1,16 milionu tun. Toto tvrzení však bylo shledáno jako nepodložené, neboť nebyl zejména poskytnut žádný podkladový dokument o použité provozní sazbě. Provozní sazba použitá Komisí vychází z ověřených údajů poskytnutých hlavními spolupracujícími výrobci v ČLR, a proto byla v této souvislosti považována za nejspolehlivější dostupnou informaci. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(69)
Tatáž strana také tvrdila, že pece, jejichž kapacita je rovna určitému prahu nebo je nižší, budou zavřeny v důsledku vládního rozhodnutí, což ještě více sníží celkovou kapacitu v Číně. Šetření však odhalilo, že dotyčná vládní politika se nevztahuje na celou Čínu. Sdružení EUSMET neposkytlo žádný důkaz, který by prokázal počet dotčených pecí a dopad na celkovou kapacitu. Šetření také nevyneslo na světlo žádné významné snížení kapacity na tomto základě. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(70)
Sdružení EUSMET dále tvrdilo, že se výrobní kapacita přiblíží objemu prodeje v ČLR v roce 2008, tj. 960 000 tun, aniž by však toto tvrzení podložilo jakýmkoli důkazem. Kromě toho měly na objem prodeje dopad různé činitele (jako výroba do zásoby, dodávky surovin a logistické problémy kvůli olympijským hrám), a proto se mělo za to, že objem prodeje nelze považovat za rovný výrobní kapacitě. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(71)
Pokud jde o objem výroby křemíku, šetřením bylo na základě dostupných informací zjištěno, že se objem výroby významně zvýšil z 535 000 tun v roce 2002 na 960 000 tun v období přezkumného šetření, tedy o 79 %. Volná kapacita proto byla konzervativně odhadnuta přibližně na 540 000 tun v období přezkumného šetření, což se blíží celkové spotřebě EU v období přezkumného šetření a odpovídá téměř dvojnásobku čínské domácí spotřeby křemíku ve stejném období (viz 72. bod odůvodnění).
(72)
Šetření současně ukázalo, že čínská spotřeba, která v období přezkumného šetření činila zhruba 280 000 tun, se v nadcházejících letech pravděpodobně zvýší, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění. Zvýšení spotřeby je nutné chápat jako kombinaci činitelů a politických opatření v odvětví křemíku a navazujícím odvětví. Toto navazující odvětví v ČLR roste a pro uspokojení rostoucí potřeby navazujících výrobků již bylo provedeno několik investic a další se plánují pro blízkou budoucnost. Kromě toho čínské orgány zavedly dovozní omezení pro několik zdrojových zemí (např. Německo, Spojené království, Japonsko a USA) důležitého navazujícího výrobku (siloxanu), který byl v těchto zemích nakupován ve značném množství.
(73)
Je sice obtížné přesně odhadnout dopad politických opatření, včetně restrukturalizace odvětví křemíku, ale několik zúčastněných stran uvedlo, že poptávka v ČLR do konce roku 2011 dosáhne přibližně 580 000 tun. Tento odhad byl považován za přiměřený.
(74)
Nicméně i při zohlednění výše uvedené prognózy domácí poptávky a i v případě, že čínský vývoz na jiné trhy dosáhne vysokých úrovní roku 2008 (viz 79. bod odůvodnění), nadbytečná kapacita bude stále významná (kolem 240 000 tun v roce 2011). Rovněž je třeba uvést, že vzhledem k probíhajícímu procesu restrukturalizace se v ČLR pravděpodobně zvýší nejen poptávka, ale též výrobní kapacita a objem výroby.
(75)
V souvislosti s pravděpodobným zvýšením výrobní kapacity v ČLR poskytlo sdružení EUSMET informace o některých plánovaných výrobních závodech křemíku a tvrdilo, že většina z nich se neuskuteční. Toto tvrzení bylo založeno pouze na připomínkách členů tohoto sdružení a nebylo opodstatněné. Sdružení také tvrdilo, že má-li se čínská výrobní kapacita zvýšit, bylo by to hlavně kvůli projektu plánovanému jedním výrobcem v Unii, který k výrobní kapacitě ČLR přičte 100 000 Mt ročně. Informace poskytnuté sdružením EUSMET nebyly podložené, a proto bylo jeho tvrzení zamítnuto.
(76)
V této souvislosti sdružení EUSMET tvrdilo, že čínská domácí spotřeba zdaleka předstihla zvýšení výroby a nadále poroste. Proto objem výroby v ČLR nemůže adekvátně vyhovět poptávce na čínském domácím trhu. Jak je uvedeno výše, čínská domácí poptávka se v budoucnosti pravděpodobně nesporně zvýší. Jak je však také výše uvedeno, zjištění šetření tvrzení sdružení EUSMET nepotvrdila. Sdružení EUSMET zvýšení poptávky ani budoucího objemu výroby v Číně nekvantifikovalo, ani neposkytlo žádné další informace nebo důkazy na podporu svého tvrzení, ke kterému tedy nelze přihlížet.
4. Objem a cena dovozu z ČLR do EU a na trhy jiných třetích zemí
(77)
Během posuzovaného období se čínský vývoz do EU navzdory platným opatřením zvýšil o 113 %. Co se týče cen, i přes vzestupný trend během období přezkumného šetření byly ceny po celé posuzované období nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v EU. Jak je uvedeno v 54. a 62. bodě odůvodnění, vývozní ceny křemíku pro EU byly též na výrazně dumpingové úrovni jak během období přezkumného šetření, tak po jeho skončení.
(78)
Cenová úroveň v EU přitom zůstávala vyšší než na trzích jiných třetích zemí. Tím lze zčásti vysvětlit velký zájem čínských vývozců o trh Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením. V této souvislosti je třeba rovněž uvést, že čínští vývozci platná antidumpingová opatření obcházeli prostřednictvím překládky v Korejské republice (11), a tato skutečnost dále potvrzuje závěr, že čínští vývozci mají o trh Unie velký zájem.
5. Objem a ceny čínského vývozu do třetích zemí
(79)
Čínský vývoz na trhy jiných třetích zemí měl významný objem, který převyšoval objem vyvezený do Evropské unie. Je ovšem rovněž nutné poznamenat, že ceny FOB pro třetí země byly nižší než vývozní cena pro EU, a to průměrně o 4 % v roce 2008 a průměrně o 14 % v prvních devíti měsících roku 2009 (12).
(80)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že zjištění Komise o vyšších průměrných čínských vývozních cenách pro Unii nebere v úvahu skladbu výrobků na jiných trzích. Upozorňuje se, že sdružení EUSMET nepředložilo na podporu tohoto tvrzení žádný důkaz. Neposkytlo žádné informace nebo vysvětlení, do jaké míry je skladba vývozu do jiných třetích zemí vlastně odlišná. Poskytnuté důkazy o cenových rozdílech mezi typy výrobků se navíc týkaly pouze trhu EU a období dlouho před OPŠ, tj. let 2001/02. Proto je nebylo možné považovat za dostatečně přesný základ k určení cenových rozdílů mezi typy výrobků během a po OPŠ. Dostupné informace, které se týkaly OPŠ, v žádném případě nezměnily závěry uvedené v 79. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(81)
S výjimkou USA, které jsou proti křemíku pocházejícímu z ČLR chráněny vysokými antidumpingovými cly (139,49 %), měl čínský vývoz volný přístup na trhy ostatních významných třetích zemí.
(82)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že hlavním místem určení čínského křemíku bude asijský trh a že dojde ke značnému růstu japonského a korejského trhu. Nezpochybňuje se, že Asie je hlavním místem určení čínského křemíku. Avšak i když se v nadcházejících letech může zvýšit spotřeba na japonském a jihokorejském trhu, neočekává se takové zvýšení spotřeby, které by dokázalo absorbovat významný přebytek čínské kapacity. Kromě toho šetření ukázalo, že japonský trh, který je pro Čínu hlavním vývozním trhem, je čínským křemíkem již nasycen.
(83)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že pokud platnost opatření skončí, nebude to mít vliv na strukturu dodávek pro uživatele v chemickém průmyslu. Šetření však toto tvrzení nepotvrdilo, neboť různí uživatelé (chemický průmysl a odvětví hliníku) uvedli, že kdyby platnost opatření skončila, skutečně by od Číny větší množství nakupovali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(84)
Po zohlednění výše uvedeného se očekává, že pokud by skončila platnost opatření, čínská volná kapacita by se stala zdrojem vývozu na trh Unie.
(85)
Vzhledem k tomu, že dovoz do EU byl během období přezkumného šetření dumpingový, je velmi pravděpodobné, že pokud by platnost opatření skončila, bude dumping také přetrvávat. To potvrzuje vývoj po skončení období přezkumného šetření, kdy dovoz křemíku z ČLR nadále probíhal na nižší cenové úrovni než během uvedeného období (viz 131. bod odůvodnění).
6. Závěr
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že objem vývozu dotčeného výrobku do EU se za posuzované období významně zvýšil a že úroveň dumpingu zjištěná u tohoto dovozu byla v období přezkumného šetření významná.
(87)
Vzhledem k volné kapacitě, která byla v ČLR k dispozici během období přezkumného šetření, existuje navzdory rostoucí domácí poptávce vysoká pravděpodobnost, že pokud platnost opatření skončí, bude do EU vyvezeno velké množství křemíku za dumpingové ceny. Domácí poptávka v ČLR totiž nebude moci absorbovat volné kapacity a trh EU je jediným významným trhem, na který lze přebytek kapacity vyvézt. Trh EU je opravdu atraktivním trhem pro čínský vývoz, protože ceny účtované odběratelům v EU jsou v průměru vyšší než ceny účtované zákazníkům ve třetích zemích. Zájem čínských vývozců o trh EU potvrzuje také obcházení, kterého se v minulosti dopouštěli.
(88)
Proto byl učiněn závěr, že existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
E. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(89)
Tři žádající výrobci v Unii zodpověděli dotazníky a plně spolupracovali při šetření. Výroba žadatelů představuje celkovou výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
F. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(90)
Jelikož se výrobní odvětví Unie skládá pouze ze tří výrobců, z nichž dva patří do stejné skupiny, konkrétní údaje o výrobním odvětví Unie a spotřebě Unie bylo nutné indexovat v souladu s článkem 19 základního nařízení. Údaje Eurostatu bylo nutné upravit kvůli zohlednění údajů o dovozu křemíku, u nichž členské státy požádaly o důvěrné zacházení, a také z tohoto důvodu musely být indexovány.
2. Spotřeba Unie
Tabulka 1
Spotřeba Unie (podle objemu prodeje)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
115
118
121
Meziroční trend
-
15 %
3 %
3 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a upravené statistické údaje Eurostatu.
(91)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě společného objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a objemu dovozu ze třetích zemí podle upravených údajů Eurostatu.
(92)
Jak je patrné z tabulky 1 výše, takto stanovená spotřeba Unie se za posuzované období významně zvýšila, konkrétně o 21 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR podle objemu, podílu na trhu a dovozní ceny
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
183
168
213
Podíl na trhu
100
159
143
176
Dovozní cena CIF v EUR/t
100
106
120
188
Zdroj: Upravené statistické údaje Eurostatu.
(93)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období zvýšil o 113 %, přičemž spotřeba v Unii stoupla o 21 %. Tyto údaje zahrnují dovoz křemíku z Korejské republiky, protože v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na tuto zemi. Čínský podíl na trhu navzdory zavedeným antidumpingovým opatřením během posuzovaného období vzrostl o sedmdesát šest procentních bodů a podstatně převyšuje podíl na trhu ve výši 3,9 % v roce 2002, který byl obdobím přezkumného šetření v rámci předchozího šetření. Převážná většina, tj. asi 90 % množství dovezeného z ČLR, však byla zařazena do režimu aktivního zušlechťovacího styku s pozastavenou platbou cla.
(94)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období zvýšily o 88 %. K vyššímu nárůstu cen však došlo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření.
(95)
Průměrná cena ze závodu výrobního odvětví Unie byla srovnána s čínskými průměrnými dovozními cenami CIF na hranice Unie. Tyto ceny byly získány z upravených údajů Eurostatu a zahrnovaly náklady po dovozu, cla a antidumpingová cla. Srovnání ukázalo, že během období přezkumného šetření u čínských dovozních cen nedocházelo k cenovému podbízení vůči prodejní ceně výrobního odvětví Unie. Čínské průměrné dovozní ceny zahrnovaly také prodej čínského křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk. Přitom je třeba uvést, že o cenách křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, který představoval převážnou většinu čínského dovozu, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byly průměrně o 15 % vyšší než ceny křemíku určeného pro volný oběh.
(96)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že pokud by opatření neplatila, čínské dovozní ceny by u množství určeného pro volný oběh představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
4. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných třetích zemí
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí (objem)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
114
100
113
Brazílie
100
113
123
93
Rusko
100
39
114
116
Bosna a Hercegovina
100
202
165
174
Ostatní třetí země
100
110
101
118
Celkem
100
112
112
110
Podíl na trhu
100
97
95
91
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí (průměrné ceny)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
93
101
128
Brazílie
100
98
108
149
Rusko
100
130
116
170
Bosna a Hercegovina
100
102
116
163
Ostatní třetí země
100
112
116
119
Celkem
100
100
108
145
Zdroj: Eurostat.
(97)
Celkový objem dovozu křemíku ze třetích zemí jiných než ČLR a Korejská republika se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, ale podíl tohoto dovozu na trhu v období přezkumného šetření poklesl o devět procentních bodů. Významnými vývozci do Unie byly Brazílie, Norsko a Rusko a novým zdrojem dodávek byla Bosna a Hercegovina.
(98)
Ceny dovozu z těchto zemí se za posuzované období zvýšily o 45 %. Tyto ceny byly průměrně o 15 % vyšší než čínské ceny, s výjimkou období přezkumného šetření, kdy byly o 5 % nižší.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
Index
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
94
108
107
Meziroční trend
-
-6 %
14 %
0 %
Výrobní kapacita
100
102
112
114
Meziroční trend
-
2 %
11 %
2 %
Využití kapacity
100
92
96
94
Meziroční trend
-
-8 %
3 %
-2 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(99)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 7 %. V důsledku investic vykázala výrobní kapacita výrobního odvětví Unie v posuzovaném období celkový nárůst o 14 %. Využití kapacity se však během posuzovaného období snížilo o 6 %. Tento vývoj je třeba chápat v kontextu významného zvýšení spotřeby Unie v témže období o 21 %.
5.2 Zásoby
Tabulka 6
Zásoby
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
91
82
82
Meziroční trend
-
-9 %
-9 %
0 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(100)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 18 %. Příčinou byla vysoká poptávka, zejména v roce 2007 a v období přezkumného šetření, což byla výjimečně příznivá období hospodářského cyklu. V roce 2005 zásoby představovaly přibližně 27 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie v EU, zatímco v období přezkumného šetření poklesly na 19 % objemu prodeje v EU.
5.3 Prodej, podíl na trhu a ceny
Tabulka 7
Objem a hodnota prodeje
2005
2006
2007
OPŠ
Prodej podle objemu (index)
100
103
116
118
Meziroční trend
-
3 %
13 %
2 %
Prodej podle hodnoty (index)
100
105
132
178
Meziroční trend
-
5 %
27 %
45 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
89
98
98
Meziroční trend
-
-11 %
9 %
-1 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník, upravené statistické údaje Eurostatu.
Tabulka 9
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
102
114
150
Meziroční trend
-
2 %
12 %
37 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(101)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Současně se hodnota prodeje zvýšila o 78 %, přičemž k hlavním nárůstům došlo v roce 2007 a v období přezkumného šetření, a to díky zvýšené poptávce na trhu s křemíkem. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se ovšem v období přezkumného šetření snížil o dva procentní body. Snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i pokles využití jeho kapacity za posuzované období, který je uveden v 99. bodě odůvodnění, ukazují, že výrobní odvětví Unie nedokázalo plně využít zvýšené poptávky a spotřeby na trhu s křemíkem, a to zejména z hlediska podílu na trhu.
(102)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v roce 2007 a v období přezkumného šetření výrazně zvýšily, protože silná poptávka na trhu s křemíkem v uvedených dvou letech vedla k mimořádně vysokým cenám. V průběhu posuzovaného období vzrostly průměrné ceny výrobního odvětví Unie o 50 %. Toto podstatné zvýšení prodejních cen spojené s menším zvýšením výrobních nákladů hrálo významnou roli ve významném zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.4 Činitele ovlivňující vývoj cen v Unii
(103)
Vysoká poptávka po celé posuzované období vedla k významnému nárůstu cen. Úroveň cen dovozu ze třetích zemí včetně ČLR sledovala stejný vzestupný trend jako ceny výrobního odvětví Unie.
(104)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 21 %, přičemž odpovídající nárůst průměrné jednotkové prodejní ceny činil 50 %.
5.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 10
Zaměstnanost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
93
91
100
Meziroční trend
-
-7 %
-2 %
9 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 11
Produktivita
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
101
119
108
Meziroční trend
-
1 %
18 %
-11 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 12
Mzdy (v EUR na zaměstnance)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
94
107
117
Meziroční trend
-
-6 %
13 %
10 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(105)
Zaměstnanost během posuzovaného období zůstávala celkově stálá a průměrné mzdy vzrostly o 17 %. Produktivita během stejného období stoupla o 8 % v důsledku nárůstu objemu výroby.
5.6 Ziskovost
Tabulka 13
Ziskovost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
161
389
671
Meziroční trend
-
61 %
228 %
282 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(106)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se od roku 2005 do období přezkumného šetření zvýšila téměř šestkrát a v období přezkumného šetření dosáhla vysoké úrovně. Tento zvýšený zisk v roce 2007 a v období přezkumného šetření byl výsledkem vyšších prodejních cen daných silnou poptávkou na trhu s křemíkem, která vyplývala z převládajících mimořádně příznivých hospodářských podmínek. Tak tomu bylo i přes 21% nárůst výrobních nákladů za dané období.
5.7 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka 14
Investice a návratnost investic
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
135
310
717
Meziroční trend
-
35 %
174 %
408 %
Návratnost investic
7 %
14 %
47 %
96 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(107)
Investice se během posuzovaného období významně zvýšily, konkrétně šestkrát, a odpovídaly přibližně 30 % dosaženého zisku. Výrobní odvětví Unie prokázalo svůj zájem o trh s křemíkem v Unii, poněvadž uvedené investice souvisely se zvyšováním výrobní kapacity buď formou instalace nových strojů, nebo modernizace stávajících. Investovalo navíc do metalurgického procesu výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty k využití v odvětví solární energetiky. Tento nový výrobek má do budoucna velmi dobré vyhlídky.
(108)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období významně zvýšila. Šetření nepřineslo žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie mělo jakékoli vážné problémy se získáváním kapitálu.
5.8 Peněžní tok
Tabulka 15
Peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
114
348
672
Meziroční trend
-
14 %
233 %
325 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(109)
Peněžní tok se vyvíjel obdobně příznivě jako ziskovost a během posuzovaného období se významně zvyšoval.
5.9 Růst
(110)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo plně využít významného růstu spotřeby, protože vyrábělo na 80 % své kapacity, a ztratilo dva procentní body podílu na trhu. Navzdory platným opatřením využil zvýšení spotřeby především čínský dovoz s obrovským množstvím výrobku zařazeným do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Během období přezkumného šetření pokračoval navzdory platným opatřením podstatný dumping, ačkoli na nižších úrovních, než bylo zjištěno při původním šetření, a to podle údajů získaných od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, i podle výpočtů vycházejících z dostupných údajů.
5.11 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(112)
V příznivé hospodářské situaci se výrobnímu odvětví Unie podařilo zotavit se z účinků předchozího dumpingu, zejména z hlediska objemu prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Je však třeba připomenout, že dumpingová rozpětí byla i nadále významná.
5.12 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 16
Objem vývozu výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
72
168
27
Meziroční trend
-
-28 %
96 %
- 141 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(113)
Vývoz křemíku výrobního odvětví Unie za posuzované období poklesl o více než polovinu, a to především v období šetření. Při srovnání se tento pokles může jevit dramaticky, ale v absolutních číslech je méně významný, protože výrobní odvětví Unie není orientováno na vývoz. Výrobci v Unii jsou výrazně zaměřeni na trh Unie. Je ovšem třeba poznamenat, že někteří výrobci v Unii mají mimo území Unie společnosti, které jsou s nimi ve spojení a které na příslušných trzích vyrábějí a prodávají, což snižuje potřebu vývozu z Unie.
5.13 Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(114)
Antidumpingová opatření měla jednoznačný příznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Během posuzovaného období vykazovaly příznivý vývoj všechny hlavní ukazatele újmy, jako jsou výroba, produktivita, zásoby, objem prodeje, prodejní ceny, investice, ziskovost a peněžní tok. Zisk dosažený v období přezkumného šetření odráží skutečnost, že toto období spadalo do mimořádně příznivé fáze hospodářského cyklu.
(115)
Pokud jde o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jeho mírně klesající tendenci lze považovat za náznak újmy v tom smyslu, že výrobní odvětví Unie přes dostupnou výrobní kapacitu nedokázalo těžit ze zvýšené spotřeby.
(116)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během dotčeného období nevznikla podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by skončila platnost opatření.
G. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Shrnutí analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení dumpingu působícího újmu
(117)
Připomíná se, že čínský dovoz se navzdory platným opatřením podstatně zvýšil a převzal hlavní část podílu na trhu, který ztratil dovoz ze třetích zemí. Vyvážející výrobci v ČLR pokračovali v dumpingu na významné úrovni. Proto neexistuje důvod se domnívat, že Číňané s dumpingem přestanou. Navíc pokud by v období přezkumného šetření neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny u množství určeného pro volný oběh cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
(118)
Rovněž je třeba poznamenat, že v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli. Toto rozšíření opatření mělo kladný účinek, protože dovoz křemíku z Korejské republiky prudce poklesl.
(119)
Šetření ukázalo, že čínští výrobci měli v období přezkumného šetření významné volné kapacity, konkrétně kolem 540 000 tun. Navzdory očekávanému nárůstu poptávky v ČLR se očekává, že nadbytečná kapacita bude v nadcházejících letech přetrvávat, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění.
(120)
Jak již bylo uvedeno, trh Unie je pro ČLR důležitým odbytištěm, protože na druhém významném vývozním trhu, kterým jsou USA, jsou vůči ČLR zavedena vysoká antidumpingová cla, a čínský vývoz tudíž na tento trh prakticky nemá přístup.
(121)
Bylo zjištěno, že čínské dovozní ceny jsou průměrně o 15 % nižší než dovozní ceny třetích zemí; pouze v období přezkumného šetření byly o 5 % vyšší. S ohledem na zájem čínských vyvážejících výrobců o trh Unie se předpokládá, že pokud by byla opatření zrušena, byl by na trh Unie nasměrován mimořádně velký objem vývozu za ceny nižší než ceny třetích zemí, a to by mělo za následek výrazné celkové stlačení cen.
(122)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že 56 % podíl dovozu z třetích zemí na trhu v porovnání s poměrně nízkým podílem čínského dovozu na trhu měl v OPŠ více rozhodující dopad na podíl výrobců v Unii na trhu zejména proto, že u dovozu z třetích zemí byly ceny o 5 % nižší než u čínského dovozu. V této souvislosti bylo zjištěno, že přestože ceny dovozu z třetích zemí byly v OPŠ o 5 % nižší než ceny dovozu z ČLR, podíl dovozu z třetích zemí na trhu v období mezi rokem 2007 a OPŠ klesl o 4 % v porovnání s nárůstem podílu dovozu z ČLR na trhu o 34 % (viz tabulky 2 a 3 výše). V tomtéž období byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu stabilní. Za těchto okolností nelze dospět k závěru, že dovoz z třetích zemí měl v OPŠ rozhodující dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(123)
Bylo vzneseno tvrzení, že Komise při hodnocení pravděpodobného vývoje čínských vývozních cen nebere v úvahu pravděpodobné zvýšení výrobních nákladů založené zejména na vyšších nákladech na elektřinu, nedostatečném zásobování energií, vyšších investičních nákladech, vysoké inflaci, nárůstu cen surovin a nákladech na mezinárodní přepravu. I kdyby se v Číně zvýšily náklady na elektřinu, není to jediný významný prvek nákladů. Navíc nebyly poskytnuty žádné údaje o rozsahu tohoto zvýšení a o jeho cenovém dopadu na celkové náklady a výsledné prodejní ceny. Co se týče ostatních prvků, jsou čistě spekulativní nebo nebyly dostatečně podloženy či kvantifikovány, aby z nich bylo možno vyvodit jakékoli smysluplné závěry. Nutno také poznamenat, že je mylné se domnívat, že vývozní ceny nutně vycházejí z úrovně výrobních nákladů, neboť dopad na cenovou úroveň mohou mít také různé jiné činitele, jako vládní politiky nebo otázky nabídky a poptávky.
(124)
Bylo rovněž zjištěno, že na trzích třetích zemí, kde neplatí antidumpingová cla, byly čínské vývozní ceny během období přezkumného šetření na nižších úrovních než ceny určené pro Unii.
(125)
Proto byl vyvozen závěr, že dumping přetrvává a že pokud by byla opatření zrušena, zvýšený objem dumpingového dovozu by pravděpodobně vyvíjel tlak na snižování cen v Unii, přinejmenším v krátkodobém výhledu. Na tomto základě neexistuje důvod domnívat se, že se ceny ČLR zvýší. Z toho vyplývá, že je pravděpodobné také obnovení újmy, protože takový vývoj by nepříznivě ovlivnil ziskovost výrobního odvětví Unie i jeho finanční zotavení, které bylo zaznamenáno v období přezkumného šetření.
2. Dopad dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie - signály a pravděpodobný vývoj po skončení období přezkumného šetření
(126)
Během období rostoucí spotřeby se podíl na trhu u výrobního odvětví Unie i u dovozu ze třetích zemí snížil, kdežto podíl čínského dovozu na trhu se významně zvýšil. Vzhledem k těmto smíšeným ukazatelům (tj. celkové zotavení výrobního odvětví Unie, avšak úbytek podílu na trhu) a ke skutečnosti, že období přezkumného šetření bylo mimořádně příznivým obdobím hospodářského cyklu, byl zkoumán vývoj po skončení období přezkumného šetření s cílem získat jasnější představu o pravděpodobných budoucích trendech. Je nutno rovněž připomenout, že pravděpodobnost obnovení újmy způsobené tlakem na snížení cen může být zesílena také vývojem světového hospodářství a jeho účinky na poptávku a spotřebu.
(127)
Na základě upravených údajů Eurostatu a informací podaných výrobním odvětvím Unie o vývoji objemu prodeje a prodejních cen v Unii v období od ledna 2009 do září 2009 bylo možné pozorovat zřetelný a trvalý sestupný trend, pokud jde o objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Objem prodeje dosáhl 52 % množství prodaného v odpovídajících devíti měsících roku 2008, přestože průměrné prodejní ceny zůstaly vzhledem k dlouhodobým smlouvám a snižování výroby na stejné úrovni jako v roce 2008.
(128)
Pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Unie, došlo k významnému negativnímu vývoji. Úrovně zisku se trvale snižovaly a klesly na nízkou hodnotu, dokonce pod cílový zisk ve výši 6,5 % stanovený během původního šetření.
(129)
Je třeba poznamenat, že kvůli světové hospodářské krizi se významně snížila poptávka v Unii. To mělo nepříznivý dopad na objem prodeje a ziskovost na trhu Unie. Finanční situace výrobního odvětví Unie se zhoršila, a tím se zvýšila jeho zranitelnost. Za těchto okolností by výrobní odvětví Unie nebylo připraveno překonat nepříznivý dopad zvýšeného dumpingového dovozu z ČLR. Je pravděpodobné, že se vinou tlaku uvedeného dovozu tato situace dále zhorší.
(130)
Čínský dovoz se snížil jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen, přičemž prvně uvedené snížení bylo podstatnější. Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu poklesly více než ceny výrobního odvětví Unie (8 % ve srovnání s 2 %). Po skončení období přezkumného šetření nebylo zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou. Avšak pokud by neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny vzhledem k cenám výrobního odvětví Unie cenové podbízení ve výši 3 % a prodej pod cenou ve výši 11 %. Kromě toho bylo zjištěno, že pokud by byla opatření zrušena, u množství určeného pro volný trh by dovozní ceny vůči cenám výrobního odvětví Unie znamenaly cenové podbízení ve výši 22 % a prodej pod cenou ve výši až 38 %.
(131)
Bylo rovněž zjištěno, že ve srovnání s cenami zjištěnými během období přezkumného šetření, zmíněnými ve 123. bodě odůvodnění, byly čínské vývozní ceny na trzích třetích zemí nechráněných antidumpingovými cly na mnohem nižší úrovni než ceny určené pro Unii. Tato skutečnost ukazuje, že v době hospodářského poklesu zesiluje tlak na snižování cen.
(132)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k jednoznačně se zhoršující finanční situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen závěr, že pokud by platnost opatření skončila, je pravděpodobné obnovení újmy.
3. Závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy
(133)
Usuzuje se, že pokud by byla opatření zrušena, existovala by pravděpodobnost významného zvýšení dumpingového dovozu z ČLR do Unie s následným tlakem na snížení cen. Taková situace by ohrozila nejen podstatné investice výrobního odvětví Unie do vývoje a modernizace jeho výroby, ale také vývoj nové výroby křemíku pro solární energetiku, který představuje budoucí trh. Pravděpodobnost obnovení újmy je navíc zesílena hospodářským poklesem v poslední době.
H. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(134)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Při určování zájmu Unie se vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/obchodníků a uživatelů dotčeného výrobku.
(135)
Připomíná se, že při předchozích přezkumech se mělo za to, že přijetí opatření není proti zájmům Unie. Navíc jelikož je současné šetření přezkumem před pozbytím platnosti, vyžaduje analýzu situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, a posouzení případného nepřiměřeného záporného dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(136)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda existují přesvědčivé důvody vedoucí k závěru, že zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie, navzdory výše uvedeným závěrům o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení újmy.
2. Zájmy výrobního odvětví Unie
(137)
Je třeba připomenout, že vysoká zisková rozpětí dosažená v roce 2007 a v období přezkumného šetření byla výsledkem zvýšení prodejních cen. Přitom se nepředpokládá, že tento činitel bude v nadcházejících letech přetrvávat.
(138)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným a konkurenceschopným odvětvím, které se dokáže přizpůsobovat měnícím se podmínkám na trhu. Tento závěr potvrzuje zejména příznivý vývoj všech hlavních ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období. Zachování opatření od posledního přezkumu před pozbytím platnosti přispělo k obnově finanční situace výrobního odvětví Unie a zvláště úrovně cen na trhu Unie.
(139)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období prokázalo zájem o trh s křemíkem v Unii a významně zvýšilo svou efektivnost. Výrobní odvětví Unie podstatně investovalo nejen do zvýšení své výrobní kapacity, ale také do rozvoje výzkumu a technologií pro metalurgický proces výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty určeného pro odvětví solární energetiky.
(140)
Trh s křemíkem pro solární energetiku představuje nový trh, který má vynikající vyhlídky vzhledem k očekávanému nárůstu využívání solární energie v nadcházejících letech. Pro výrobní odvětví Unie je tudíž životně důležité se na tomto novém trhu podílet. V této souvislosti lze zmínit, že dva výrobci v Unii plánují vybudovat v Unii dva nové závody na křemík pro solární energetiku, které mají pokrýt část potřeb trhu Unie. Je třeba poznamenat, že provedené investice do tohoto nového specializovaného trhu velice závisejí na tom, že v EU bude probíhat tradiční výroba křemíku, který je hlavní surovinou používanou při výrobě křemíku pro solární energetiku.
(141)
Jeden výrobce v Unii navíc oznámil, že plánuje investovat do nových výrobních zařízení v ČLR s cílem uspokojovat očekávané zvýšené potřeby čínského trhu v oblasti tradičního křemíku i křemíku pro solární energetiku.
(142)
Jak je uvedeno výše, kdyby platnost opatření skončila, velmi pravděpodobně by došlo k obnovení újmy, která by ohrozila nedávné investice výrobního odvětví Unie. Zachování opatření proti dumpingovému dovozu z ČLR je proto v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení s výrobci
(143)
Komise rozeslala dotazníky všem známým dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Odpovědi byly obdrženy od dvou takových dovozců, kteří jsou současně uživateli dotčeného výrobku. Vyjádřeními těchto společností se zabývá oddíl o zájmech uživatelů uvedený níže. Jeden dovozce/obchodník se přihlásil, ale neodpověděl na dotazník.
(144)
Vzhledem ke skutečnosti, že vedle pořizování křemíku z ČLR mají dovozci přístup také k dodávkám jak od výrobců v Unii, tak z třetích zemí, jež nejsou předmětem antidumpingových cel, jako jsou Norsko a Brazílie, které mají na trhu Unie podíl převyšující 56 %, se má za to, že na trhu Unie je zajištěna hospodářská soutěž.
(145)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žádní obchodníci nespolupracovali a že nic nesvědčí o opaku, byl vyvozen závěr, že současná platná opatření nemají podstatný záporný účinek na jejich finanční situaci a že zachování opatření by dovozce nepostihlo.
4. Zájmy uživatelů
(146)
Připomíná se, že sdružení uživatelů v chemickém průmyslu EUSMET podalo žádost o současný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu. Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům a jejich sdružením, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů, z nichž někteří jsou hlavními dovozci čínského křemíku, který byl zařazen do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho spolupracovalo ještě jedno sdružení uživatelů, které podávalo vyjádření.
(147)
Hlavními průmyslovými uživateli křemíku v Unii jsou chemický průmysl a odvětví hliníku, na které v uvedeném pořadí připadá 60 % a 40 % spotřeby Unie.
(148)
V chemickém průmyslu je křemík hlavní surovinou jednak pro výrobu silikonů určených pro široké spektrum využití, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví, a jednak pro výrobu polykrystalického křemíku, používaného v elektronickém průmyslu a solární energetice. Podíl křemíku na výrobních nákladech u různých typů silikonů a polykrystalického křemíku se pohyboval od 2 % do 35 % v závislosti na výrobním procesu jednotlivých typů navazujících výrobků. V průměru se však podíl křemíku na celkových výrobních nákladech silikonů pohyboval mezi 11 a 21 %, zatímco u polykrystalických křemíků mezi 2 a 10 %. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uvedených uživatelů v chemickém průmyslu, kteří své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje na 2 až 4 %. Pro ostatní uživatele v chemickém průmyslu bude dopad méně významný.
(149)
Některé z chemických podniků spolupracujících při šetření byly hlavními dovozci čínského křemíku zařazeného do režimu aktivního zušlechťovacího styku, a tedy osvobozeného od antidumpingových cel. Tyto společnosti ovšem tvrdily, že nejsou s to clo absorbovat ani je přenést na odběratele a že režim aktivního zušlechťovacího styku neodstraňuje zátěž působenou platnými opatřeními, protože musí vynakládat značné zdroje na zatěžující celní a jiné správní postupy. Navíc se domnívaly, že jsou nuceny investovat do nových zařízení v ČLR, aby byly blízko zdroji levných surovin a zvýšily svou konkurenceschopnost na asijském trhu.
(150)
V odvětví hliníku je křemík rovněž důležitou surovinou, a to pro výrobu slévárenských slitin v rafinériích hliníku. Tyto slitiny se používají především v automobilovém průmyslu a stavebnictví. Podíl křemíku na výrobních nákladech se pohybuje od 8 % do 10 % v závislosti na jakosti použitého šrotu, který již obsahuje křemík. Většina rafinérií hliníku spolupracujících při šetření nakupovala křemík od jiných třetích zemí, na které se nevztahují antidumpingová cla kvůli skutečnosti, že jejich výrobky jsou určeny hlavně pro trh Unie, a nemohou tedy využít režim aktivního zušlechťovacího styku. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uživatelů v odvětví hliníku, kteří veškeré své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje asi na 2 %. Pro ostatní uživatele v odvětví hliníku bude dopad méně významný. Šetření ukázalo, že ziskovost rafinérií hliníku není obzvláště vysoká, a zdražování křemíku tak má na jejich zisky nepříznivý dopad kvůli omezenému prostoru.
(151)
Chemický průmysl zaměstnával kolem 14 000 lidí a odvětví hliníku 6 000. Zaměstnanost v chemickém průmyslu se za posuzované období zvýšila o 8 %, zatímco v odvětví hliníku zůstala stabilní.
(152)
Všichni uživatelé se důrazně postavili proti zachování opatření z důvodu, že opatření platila již příliš dlouho, že na trhu Unie uměle zvyšují cenovou úroveň křemíku bez ohledu na jeho původ a že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla újma. Avšak vzhledem k mimořádně vysokému podílu na trhu, který mají čínští vývozci u křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, a k hospodářské soutěži u křemíku určeného pro volný oběh není toto tvrzení opodstatněné. Bylo sice skutečně zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie převážně nevznikla újma, ale v přezkumu před pozbytím platnosti je nutné posuzovat také otázku pravděpodobnosti, že dojde k obnovení újmy. Jak je uvedeno výše (viz zejména 133. bod odůvodnění), bylo v tomto případě shledáno, že taková pravděpodobnost existuje.
(153)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že v OPŠ byl na trhu Unie nedostatek křemíku, jak dokazuje jeho tvrzení, že výrobci v třetích zemích neuspokojili objednávky některých jeho členů. Toto tvrzení však bylo nepodložené. Při posuzování dostupné kapacity na trhu vzalo sdružení EUSMET v úvahu pouze kapacitu výrobců v Unii, aniž by bralo ohled na dovoz z třetích zemí včetně Číny zařazený do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Závěr tedy zní, že nedostatek neexistoval a že poptávka na trhu mohla být uspokojena na základě prodeje výrobního odvětví Unie a objemu dovozu.
(154)
Sdružení EUSMET také tvrdilo, že výrobní odvětví Unie záměrně omezuje výrobu sezónním zavíráním provozů a omezuje tak prodej na trhu Unie, aby mohlo kontrolovat prodejní ceny. Jeden výrobce v Unii se uchyloval k uzavírání provozu, ale během těchto období měl dostatek zásob, aby mohl dodávat svým odběratelům podle platných dlouhodobých smluv. Jiný výrobce v Unii určitým způsobem omezoval výrobu, ale pouze po období přezkumného šetření a nikoli opakovaně. Proto bylo tvrzení sdružení EUSMET, že uzavírání provozu mělo kontrolovat ceny, považováno za neopodstatněné.
(155)
Je pochopitelné, že kvůli zvýšení své konkurenceschopnosti chtějí mít uživatelé volný přístup k levným surovinám. Svobodnou volbu dodavatele považují za zásadně důležitou, protože neomezený přístup ke křemíku bude podle jejich názoru v budoucnosti ještě důležitější vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky po křemíku do roku 2013, která bude do velké míry souviset s projekty solární energetiky. Sdružení EUSMET tvrdilo, že vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky na trhu s křemíkem v Unii do roku 2013 se zvýší jeho údajný nedostatek. Nicméně poskytnuté údaje, z nichž tyto domněnky vycházejí, ukazují, že spotřeba Unie bude i v roce 2013 na nižší úrovni než během posuzovaného období. Proto neexistuje důvod, proč by budoucí poptávka po křemíku nemohla být uspokojena. Kromě toho svobodná volba dodavatele nemůže sama o sobě opodstatňovat přijetí dumpingových praktik. Hospodářská soutěž na trhu Unie vyžaduje rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty.
(156)
Uživatelé v chemickém průmyslu také upozornili na to, že výrobní odvětví Unie zůstane důležitým zdrojem dodávek jakožto záruka rychlé dostupnosti dotčeného výrobku, spolehlivosti dodávek a vyšší jakosti než u čínského výrobku.
(157)
Šetřením bylo nicméně zjištěno, že platná opatření nemají na jejich podnikání žádný významný záporný vliv. Konkrétně někteří uživatelé v chemickém průmyslu během posuzovaného období značně zvýšili dovoz křemíku z ČLR a většina z nich se vyznačovala zdravou finanční situací. Souhrnně se mělo stejně jako při předchozích přezkumech před pozbytím platnosti za to, že zachování opatření nebude mít významný nepříznivý vliv na průmyslové uživatele, a to také vzhledem k tomu, že se navrhují opatření na významně nižší úrovni.
5. Závěr o zájmu Unie
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení antidumpingových opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla opatření zachována, avšak na nižší úrovni. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání vyjádření k poskytnutým informacím. Příslušná předložená stanoviska byla analyzována, ale nevedla ke změně podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto antidumpingová opatření zachovat.
(160)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to na úrovni rozpětí újmy, na kterém jsou založena platná opatření, nebo na úrovni dumpingových rozpětí zjištěných při současném přezkumu, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(161)
V důsledku toho budou opatření stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, tj. 16,3 % pro jedinou skupinu společností, které bylo přiznáno individuální zacházení, a 21,0 % pro všechny ostatní společnosti.
(162)
Na tomto základě by opatření, která byla po šetření provedeném v souladu s článkem 13 základního nařízení rozšířena nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (13) na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, měla být zachována, avšak na úrovních uvedených v 161. bodě odůvodnění.
(163)
Od vývozců v Korejské republice, kteří zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, bude vyžadováno vyplnění dotazníku, aby mohla Komise určit, zda je osvobození opodstatněné. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle provede také inspekci na místě. Žádost by měla být zaslána Komisi se všemi příslušnými informacemi, zejména o jakýchkoli změnách činností společnosti spojených s výrobou a vývozem posuzovaného výrobku,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku, v současnosti kódu KN 2804 69 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Všechny ostatní společnosti
19 %
A999
3. Zachovává se rozšíření konečného antidumpingového cla použitelného na dovoz od „všech ostatních společností“ v Čínské lidové republice (tj. 19,0 %) na dovoz výrobku popsaného v odstavci 1 zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli (kód TARIC 2804690010).
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Unie a musí být podepsány osobou, která je zmocněna k zastupování žadatele.
2. Žádost musí být zaslána na adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
BELGIUM
Fax: +32 22956505
3. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodnutím udělit dovozu od společností, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená tímto nařízením, osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a je platné po dobu pěti let.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. května 2010.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 467/2010 DEL CONSIGLIO
del 25 maggio 2010
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di silicio originario della Repubblica popolare cinese, esteso alle importazioni di silicio spedito dalla Repubblica di Corea, dichiarato o no originario della Repubblica di Corea, in seguito a un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, e a un riesame intermedio parziale a norma dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9 e l’articolo 11, paragrafi 2 e 3,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea, previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Nel marzo 2004, a seguito di un riesame in previsione della scadenza, il Consiglio ha istituito, con il regolamento (CE) n. 398/2004 (2), un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di silicio originario della Repubblica popolare cinese («RPC»). L’aliquota del dazio definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, era del 49 %. Le misure iniziali erano state istituite con il regolamento (CEE) n. 2200/90 del Consiglio (3).
(2)
Con il regolamento (CE) n. 42/2007 del Consiglio (4) il dazio anti-dumping definitivo è stato esteso nel gennaio 2007 alle importazioni di silicio provenienti dalla Repubblica di Corea, indipendentemente dal fatto che siano o meno dichiarate come originarie della Repubblica di Corea.
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza e di riesame intermedio parziale
(3)
A seguito della pubblicazione, nell’ottobre 2008, di un avviso di imminente scadenza delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di silicio originario della RPC (5), il 1o dicembre 2008 la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame in conformità all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. Il 18 dicembre 2008 la Commissione ha ricevuto inoltre una domanda di riesame intermedio parziale in conformità all’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base.
(4)
La domanda di riesame in previsione della scadenza è stata presentata da Euroalliages (comitato di coordinamento dell’industria delle ferro-leghe) per conto dei produttori dell’Unione, che rappresentano in questo caso il 100 % della produzione totale di silicio dell’Unione. La richiesta era motivata dal fatto che la scadenza delle misure potrebbe comportare il persistere del dumping e la reiterazione del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione.
(5)
La domanda di riesame intermedio parziale è stata presentata da EUSMET (European Users of Silicon Metal) ed è limitata all’accertamento delle pratiche di dumping. La domanda era basata su elementi di prova diretti da cui risulta che le circostanze che hanno portato all’istituzione delle misure sono mutate e che tale cambiamento è di natura permanente.
(6)
Avendo stabilito, dopo aver consultato il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per giustificare l’apertura di un riesame in previsione della scadenza e di un riesame intermedio a norma dell’articolo 11, paragrafi 2 e 3, del regolamento di base, la Commissione ha pubblicato un avviso di apertura di detti riesami nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (6) («avviso di apertura»).
3. Inchiesta
(7)
I servizi della Commissione hanno informato ufficialmente dell’apertura dei riesami i produttori richiedenti dell’Unione, i produttori esportatori della RPC, gli importatori/operatori commerciali, gli utilizzatori dell’Unione notoriamente interessati e le loro associazioni nonché le autorità della RPC.
(8)
Considerato l’elevato numero di produttori esportatori cinesi elencati nelle domande, l’avviso di apertura contemplava, in conformità all’articolo 17 del regolamento di base, la possibilità di ricorrere al campionamento per la determinazione del dumping e del rischio di reiterazione o di persistenza del dumping.
(9)
Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in caso affermativo, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori sono stati invitati a contattare la Commissione e a fornire, come specificato nell’avviso di apertura, informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame durante il periodo dal 1o gennaio 2008 al 31 dicembre 2008.
(10)
La Commissione ha ricevuto le risposte di 11 società o gruppi di società della RPC. Dall’esame delle informazioni presentate da queste società, è risultato tuttavia che solo poche risposte provenivano da società che esportavano silicio di propria produzione nell’Unione europea. È stato quindi deciso che il campionamento dei produttori esportatori cinesi non era necessario.
(11)
Tutte le società o i gruppi di società della RPC sopra menzionati hanno anche manifestato l’intenzione di chiedere un esame individuale in applicazione dell’articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base.
(12)
La Commissione ha inviato ai produttori esportatori cinesi notoriamente interessati il modulo di richiesta del trattamento riservato alle società operanti in un’economia di mercato («TEM») o del trattamento individuale («TI»). Tre esportatori cinesi hanno presentato richiesta per ottenere il TEM o il TI, qualora l’inchiesta stabilisse che non soddisfano le condizioni per il TEM. Tuttavia, uno degli esportatori ha ritirato la sua richiesta successivamente, mentre gli altri due sono risultati non aver esportato silicio di propria produzione nell’Unione europea durante il periodo dell’inchiesta. Le richieste di queste due società non sono state quindi valutate.
(13)
Inoltre, sei altre società o gruppi di società cinesi hanno presentato la richiesta di TI. Nel corso dell’inchiesta tre società hanno tuttavia cessato di collaborare. Uno dei tre gruppi di società rimanenti ha venduto il prodotto in esame a un operatore commerciale indipendente. L’inchiesta non ha potuto stabilire con certezza se il mercato dell’Unione europea fosse la destinazione finale delle vendite. Dato che questo gruppo di società non può essere considerato un produttore esportatore, la richiesta di trattamento individuale ha dovuto essere respinta. Come indicato al considerando 30, per una società la cui collaborazione era insufficiente secondo l’articolo 18 del regolamento di base, le conclusioni si sono basate sui dati disponibili. La richiesta di TI della società rimanente è risultata ammissibile.
(14)
Infine, solo una delle altre due società che hanno chiesto l’inclusione nel campione e l’esame individuale ha risposto al questionario entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Questa società non ha però esportato il prodotto in esame sul mercato dell’Unione europea.
(15)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a quelle che hanno richiesto un questionario entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(16)
La Commissione ha inoltre dato alle parti interessate la possibilità di comunicare per iscritto il loro punto di vista e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(17)
Al questionario hanno risposto i produttori richiedenti dell’Unione, dodici utilizzatori, due associazioni di utilizzatori, sei produttori esportatori cinesi e tre produttori del paese di riferimento.
(18)
La Commissione ha chiesto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare il rischio di persistenza o di reiterazione del dumping e del pregiudizio e per valutare l’interesse dell’Unione. Si è inoltre proceduto a verifiche presso le sedi delle seguenti società:
Produttori richiedenti dell’Unione:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spagna
-
Ferropem SAS, Chambery, Francia
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Germania
Produttori esportatori della RPC:
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Produttori del paese di riferimento (Brasile):
-
Globe Metais Industria e Comercio SA, Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Utilizzatori:
Industria dell’alluminio:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Germania
-
Raffmetal SpA, Brescia, Italia
-
Vedani Carlo Metalli SpA, Milano, Italia
Industria chimica:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Germania
-
Wacker Chemie AG, Munich, Germania
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Regno Unito
4. Periodo dell’inchiesta di riesame e periodo considerato
(19)
L’inchiesta relativa al persistere o alla reiterazione del dumping e del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2008 e il 31 dicembre 2008 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»).
(20)
L’esame delle tendenze significative per la valutazione del rischio di persistenza o di reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2005 e la fine del PIR («periodo considerato»).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(21)
Il prodotto in esame è lo stesso di quello delle inchieste precedenti, vale a dire il silicio metallico originario della RPC, attualmente classificato al codice NC 2804 69 00 (contenuto di silicio inferiore al 99,99 % in peso). Secondo l’attuale classificazione nella nomenclatura combinata, va inteso come «silicio». Il silicio più puro, cioè quello con un contenuto, in peso, di silicio non inferiore al 99,99 %, utilizzato principalmente dall’industria dei semiconduttori elettronici, rientra in un codice NC diverso e non è compreso nel presente procedimento.
(22)
Il silicio è prodotto in forni ad arco con elettrodi immersi mediante riduzione carbotermica del quarzo (silice) in presenza di vari tipi di agenti riducenti al carbonio, ed è commercializzato in blocchi, grani, granuli o polvere secondo le specifiche tecniche accettate a livello internazionale per quanto riguarda la sua purezza.
(23)
Il silicio viene utilizzato principalmente dall’industria chimica per la produzione di metilclorosilano, triclorosilano o tetraclorosilano, e dall’industria dell’alluminio per la produzione di leghe di alluminio e di forni fusori primari e secondari, con cui si fabbricano leghe di fonderia per diverse industrie, in particolare quella edile e automobilistica.
2. Prodotto simile
(24)
Come i precedenti riesami in previsione della scadenza, la presente inchiesta ha dimostrato che il silicio prodotto nella RPC ed esportato nell’Unione, quello prodotto e venduto sul mercato interno del paese di riferimento (Brasile) e quello fabbricato e venduto nell’Unione dai produttori richiedenti dell’Unione presentano le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base e gli stessi impieghi fondamentali.
(25)
È stato quindi concluso che questi prodotti vanno considerati prodotti simili a norma dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato (TEM)
(26)
Come indicato sopra al considerando 12, nel corso dell’inchiesta le tre società che hanno richiesto il TEM non hanno esportato silicio di propria produzione nell’Unione europea o hanno rinunciato alla loro richiesta. Il TEM non è stato perciò concesso a nessuna società.
2. Trattamento individuale (TI)
(27)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, per i paesi cui si applica tale articolo viene calcolato, se del caso, un dazio su scala nazionale, tranne nei casi in cui le società possono provare che rispondono a tutti i criteri dell’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base e possiedono quindi i requisiti per ottenere il TI.
(28)
Brevemente e a titolo puramente indicativo, questi criteri vengono riportati qui di seguito in forma sintetica:
a)
nel caso di società di proprietà interamente o parzialmente straniera o di joint venture, gli esportatori sono liberi di rimpatriare i capitali e i profitti;
b)
i prezzi e i quantitativi dei prodotti esportati, come pure le condizioni di vendita, sono determinati liberamente;
c)
la maggior parte delle azioni appartiene a privati e si deve dimostrare che la società è sufficientemente indipendente dall’ingerenza dello Stato,
d)
le conversioni del tasso di cambio vengono effettuate ai tassi di mercato;
e)
l’ingerenza dello Stato non è tale da consentire l’elusione dei dazi qualora si concedano aliquote diverse ai singoli esportatori.
(29)
Innanzitutto va notato che la società menzionata sopra al considerando 12, che ha prima richiesto il TEM e poi ritirato tale richiesta, ha ritirato anche la sua richiesta di TI. Questa richiesta non è stata quindi esaminata ulteriormente.
(30)
Delle sei società o gruppi di società che hanno richiesto solo il TI, tre hanno cessato di collaborare e una non ha fornito le informazioni necessarie entro i termini fissati e ha perciò ostacolato notevolmente l’inchiesta, ai sensi dell’articolo 18 del regolamento di base. Queste società sono state quindi considerate non cooperanti e le conclusioni relative ad esse sono state elaborate in base ai dati disponibili, a norma dell’articolo 18, paragrafo 1, del regolamento di base.
(31)
Le quattro società o gruppi di società interessate sono state informate della probabile applicazione dei dati disponibili e dei suoi motivi e hanno avuto la possibilità di fornire ulteriori spiegazioni a norma dell’articolo 18, paragrafo 4, del regolamento di base. Tuttavia, nessuna delle quattro società ha presentato nuovi elementi di prova o informazioni tali da ovviare all’insufficienza delle risposte fornite o da modificare la conclusione che ad esse va applicato l’articolo 18 del regolamento di base.
(32)
Uno degli altri due gruppi di società, come indicato al considerando 13, non può essere considerato un produttore esportatore del prodotto in esame e la sua richiesta di TI non è stata quindi valutata.
(33)
L’esportatore rimanente è stato ritenuto conforme a tutti criteri dell’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
(34)
In base a quanto precede, è stato deciso di concedere il TI a Jinneng Group.
3. Valore normale
3.1. Paese di riferimento
(35)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per i produttori esportatori cui non è stato concesso il TEM va stabilito in base ai prezzi o al valore costruito in un paese di riferimento. Sebbene la Norvegia sia stata utilizzata come paese di riferimento nell’inchiesta iniziale e nei successivi riesami in previsione della scadenza, l’inchiesta attuale ha rivelato che le circostanze attinenti al mercato norvegese sono cambiate considerevolmente. In Norvegia, la produzione interna è infatti diminuita del 20 % circa dal 2005 al 2008 e le importazioni di silicio hanno rappresentato il 97 % del consumo interno. Durante il PI un solo produttore interno ha rifornito il mercato interno.
(36)
Pertanto, come suggerito da entrambi i richiedenti, nell’avviso di apertura è stato previsto il Brasile come paese terzo ad economia di mercato. L’inchiesta ha infatti rivelato che il Brasile è il secondo produttore mondiale di silicio dopo la RPC e che il mercato brasiliano è altamente competitivo grazie alla presenza di 7 produttori di silicio che fabbricano vari tipi diversi di silicio. Il Brasile è stato considerato anche un mercato aperto con un volume considerevole di importazioni, soprattutto dalla RPC. Nessuna delle parti interessate si è espressa in merito alla scelta del Brasile, nonostante fossero state invitate a farlo.
(37)
In considerazione di quanto precede e in base alle informazioni disponibili al momento della selezione, è stato concluso che il Brasile era il paese di riferimento più appropriato.
3.2. Determinazione del valore normale nel paese di riferimento
(38)
Tre produttori brasiliani hanno collaborato presentando informazioni sui costi e sulle vendite di silicio sul mercato interno del Brasile. A norma dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, per i produttori esportatori cui non è stato concesso il TEM il valore normale è stato determinato in base alle informazioni verificate ricevute da questi produttori, come indicato sotto.
(39)
È stato esaminato se ciascun tipo del prodotto in esame venduto in quantità rappresentative sul mercato interno brasiliano potesse essere considerato come venduto nell’ambito di normali operazioni commerciali, conformemente all’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata definita per ciascun tipo di prodotto la percentuale delle vendite remunerative ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il periodo dell’inchiesta.
(40)
Se il volume delle vendite di un tipo di prodotto, effettuate a un prezzo netto pari o superiore al costo di produzione calcolato, rappresentava oltre l’80 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto e se il prezzo medio ponderato per quel tipo di prodotto era pari o superiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno. Quest’ultimo è stato calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite, anche non remunerative, di quel tipo di prodotto realizzate sul mercato interno durante il PI.
(41)
Se il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava l’80 % o meno del volume totale delle vendite di quel tipo o se la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative.
(42)
A seconda del tipo di prodotto, il valore normale è stato determinato in base ad una media ponderata dei prezzi di vendita delle vendite totali o di una media ponderata dei prezzi di vendita soltanto delle vendite remunerative sul mercato interno del paese di riferimento sulla base dei dati verificati di tre produttori di tale paese.
4. Prezzo all’esportazione
(43)
Tutte le vendite all’esportazione verso l’Unione europea dell’unico produttore esportatore cui è stato concesso il TI sono state effettuate tramite un operatore commerciale collegato cinese e successivamente rivendute ad acquirenti non collegati dell’Unione europea. In questo caso il prezzo all’esportazione è stato determinato in base all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
(44)
L’industria dell’Unione ha sostenuto che i prezzi all’esportazione non sono stati determinati liberamente secondo l’articolo 9, paragrafo 5, lettera b), del regolamento di base. Essa ha affermato in particolare che tra le autorità doganali cinesi e gli esportatori erano in corso «negoziati» sul prezzo per determinare un livello dei prezzi «ragionevole». Le prove fornite a tale riguardo non riguardavano tuttavia il silicio ed è stato inoltre ritenuto che i presunti «negoziati» non abbiano avuto un impatto sul prezzo praticato all’acquirente finale, risultato da una libera trattativa tra le parti. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(45)
L’industria dell’Unione ha anche sostenuto che la società cui è stato concesso il TI era di proprietà dello Stato, che aveva ottenuto sovvenzioni per fattori di produzione ed aveva svolto numerose attività commerciali che permettevano di eludere le misure. L’inchiesta ha però rivelato che durante il PIR l’esportatore in questione non era più di proprietà dello Stato e che quindi nelle sue attività commerciali non vi è stata alcuna interferenza dello Stato che permettesse di eludere le misure. Per quanto riguarda le sovvenzioni per fattori di produzione, l’affermazione è risultata priva di fondamento. Tali argomentazioni sono state pertanto respinte.
5. Confronto
(46)
Il valore normale e i prezzi all’esportazione sono stati confrontati a livello franco fabbrica. Ai fini di un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all’esportazione si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Sono stati effettuati gli adeguamenti richiesti, se applicabili e giustificati, per tener conto delle caratteristiche fisiche del prodotto e dei costi di trasporto, ispezione, movimentazione e imballaggio. È stato effettuato anche un adeguamento a norma dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera i), dato che il commerciante collegato è risultato avere le funzioni di un agente che opera sulla base di commissioni.
(47)
Dall’inchiesta è emerso che sono stati riscossi dazi sulle vendite all’esportazione di silicio durante il PI. Poiché i dazi hanno influito sulla comparabilità dei prezzi, è stato ritenuto opportuno adeguare il prezzo all’esportazione in conformità all’articolo 2, paragrafo 10, lettera k), del regolamento di base per altri fattori che influiscono sulla comparabilità dei prezzi.
(48)
Va notato che il valore normale e il prezzo all’esportazione sono stati confrontati allo stesso livello di imposte indirette, cioè IVA inclusa.
(49)
È stato sostenuto che il fatto che l’IVA pagata sugli acquisti di silicio come materia prima fosse rimborsabile deve essere preso in considerazione nel calcolo del valore normale. Tuttavia, l’IVA pagata su tali acquisti è risultata essere detraibile indipendentemente dal regime di rimborso dell’IVA sulle merci esportate e dalla destinazione delle merci. Il fatto che l’IVA pagata sugli acquisti di silicio come materia prima fosse rimborsabile è quindi un fattore neutrale che non ha effetti sulla comparabilità del prezzo all’esportazione e del valore normale. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
(50)
È stato sostenuto inoltre che la metodologia utilizzata per tenere conto delle imposte indirette fosse diversa da quella utilizzata in altri casi e che l’IVA sulle vendite all’esportazione avrebbe dovuto essere detratta dal prezzo all’esportazione. Va notato che l’articolo 2, paragrafo 10, lettera b), del regolamento di base stabilisce che un adeguamento per le imposte indirette può essere effettuato solo al valore normale e nelle circostanze descritte nell’articolo sopra menzionato, che non sussistono nel presente caso. L’argomentazione è stata quindi respinta.
6. Margine di dumping
6.1. Per la società cui è stato concesso il TI
(51)
Il margine di dumping per l’unico produttore esportatore cui è stato concesso il TI è stato stabilito confrontando la media ponderata dei prezzi all’esportazione, franco fabbrica, per NCP al rispettivo valore normale del paese di riferimento, come indicato sopra.
(52)
Il margine di dumping per l’unico produttore esportatore cui è stato concesso il TI, espresso in percentuale del prezzo d’importazione cif, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è del 16,3 %.
6.2. Per tutti gli altri produttori esportatori
(53)
Per il calcolo del margine di dumping nazionale applicabile a tutti gli altri esportatori produttori della RPC che non hanno collaborato, è stato determinato dapprima il livello di collaborazione. Il grado di collaborazione è stato basso, inferiore cioè all’1 % delle importazioni totali dalla RPC. Il margine di dumping per le società che non hanno collaborato è stato quindi determinato confrontando il valore medio delle importazioni di silicio dalla Cina, registrate da Eurostat, debitamente adeguato dopo aver escluso le vendite effettuate dalla società cui è stato concesso il TI, con il rispettivo valore normale del paese di riferimento, come indicato sopra.
(54)
Una parte ha sostenuto che il livello di collaborazione non era stato valutato correttamente, poiché un esportatore cooperante aveva esportato quantitativi considerevoli di silicio nell’Unione. È stato sostenuto in queste circostanze che per calcolare il margine di dumping nazionale avrebbero dovuto essere utilizzate le informazioni di questo esportatore, come è avvenuto nel riesame menzionato sopra al considerando 1. Queste argomentazioni sono state respinte, perché i prezzi praticati da questa società alla società ad essa collegata nell’Unione non erano prezzi a condizioni di mercato.
(55)
In alternativa, è stato sostenuto che per determinare il margine di dumping nazionale avrebbero dovuto essere utilizzati i dati forniti dagli importatori cooperanti. Come indicato sopra al considerando 54, gran parte dei quantitativi importati da queste parti che hanno collaborato non sono stati prodotti a condizioni di mercato e quindi i prezzi sono stati considerati inattendibili. Le importazioni rimanenti sono state considerate insufficientemente rappresentative in termini di quantità per fungere da base per il dazio nazionale. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(56)
A seguito della comunicazione sono state prese in considerazione le osservazioni ricevute riguardo alla composizione dei prodotti del valore normale per determinare il margine di dumping nazionale. Il confronto è stato quindi effettuato utilizzando le informazioni relative ai tipi di prodotto, fornite dagli importatori che hanno collaborato.
(57)
In base a ciò, il margine di dumping nazionale ammonta al 19,0 % del prezzo cif franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto.
D. CARATTERE DURATURO DEL MUTAMENTO DI CIRCOSTANZE E RISCHIO DI PERSISTENZA DEL DUMPING
1. Carattere duraturo del mutamento di circostanze
(58)
In conformità all’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, è stato esaminato se il mutamento delle circostanze relative al dumping potesse essere ragionevolmente considerato di carattere duraturo.
(59)
Per verificare se il livello di dumping constatato nel PIR fosse duraturo, sono stati presi in considerazione i prezzi all’esportazione e il valore normale.
(60)
Va notato in primo luogo che il margine di dumping rilevato nel riesame precedente (7), pari al 12,5 %, è più vicino al livello dell’attuale procedimento che a quello delle misure vigenti.
(61)
Per quanto riguarda i prezzi all’esportazione dopo il PIR, secondo i dati di Eurostat essi sono diminuiti del 15 % circa nei primi nove mesi del 2009.
(62)
Per quanto riguarda il valore normale, l’inchiesta ha rivelato che è diminuito di una percentuale simile nel corso dello stesso periodo. Di conseguenza, il margine di dumping per le esportazioni di silicio nei primi nove mesi del 2009 sarebbe a un livello simile a quello registrato nel PIR.
(63)
Quanto precede dimostra che i prezzi all’esportazione cinesi sono più vicini ai prezzi mondiali, rispetto a quando le misure sono state inizialmente imposte (8).
(64)
In base a ciò è stato concluso che il livello di dumping rilevato nel PIR è di carattere duraturo.
2. Rischio di persistenza del dumping ai livelli registrati nel riesame intermedio
(65)
In conformità all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se la scadenza delle misure implicasse il rischio del persistere del dumping al livello rilevato nel riesame intermedio.
(66)
Per quanto riguarda il rischio di persistenza del dumping, sono stati esaminati lo sviluppo della produzione e della capacità produttiva nonché lo sviluppo probabile delle vendite all’esportazione verso i mercati dell’Unione europea e degli altri paesi terzi.
3. Capacità produttiva, volume di produzione e consumo nella RPC
(67)
La capacità produttiva totale di silicio nella RPC ha dovuto essere stimata. Mentre le statistiche (9) fornite dalle parti interessate indicavano una capacità totale di 2,2 milioni di tonnellate nel 2008, dall’inchiesta è emerso che tale cifra è chiaramente sovrastimata, poiché non tiene conto della chiusura di numerosi forni (dovuta ad esempio alla ristrutturazione dell’industria del silicio, alla crisi economica e al terremoto avvenuto nel 2008 nella provincia di Sichuan) e dell’instabile approvvigionamento di energia in alcune regioni, che hanno causato in effetti una capacità minore di quella registrata nelle statistiche disponibili. In seguito agli adeguamenti appropriati, la capacità produttiva effettiva è stata quindi stimata in circa 1,5 milioni di tonnellate, corrispondenti a un aumento del 25 % almeno rispetto al 2002 (il periodo di inchiesta del precedente riesame in previsione della scadenza, menzionato sopra al considerando 1), quando venne stimata tra 600 000 e 1,2 milioni di tonnellate (10).
(68)
EUSMET ha sostenuto di aver presentato un calcolo dettagliato della capacità produttiva della Cina utilizzando un indice operativo del 40 %. La sua capacità stimata ammontava a 1,16 milioni di tonnellate. Questa argomentazione è stata però ritenuta infondata, dato che non è stato fornito alcun documento giustificativo concernente l’indice operativo utilizzato. L’indice operativo utilizzato dalla Commissione deriva da dati verificati, forniti dai principali produttori cinesi che hanno collaborato, ed è stato perciò considerato l’informazione più attendibile di cui si dispone a tale riguardo. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
(69)
La stessa parte ha inoltre sostenuto che i forni con una capacità pari o inferiore a un determinato limite sarebbero stati chiusi in seguito a una decisione del governo volta a ridurre ulteriormente la capacità produttiva totale della Cina. L’indagine ha tuttavia rivelato che tale politica del governo non è stata applicata in tutta la Cina. EUSMET non ha fornito prove che dimostrassero il numero di forni in questione e l’impatto sulla capacità totale. L’inchiesta non ha individuato alcuna riduzione significativa della capacità su questa base. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
(70)
EUSMET ha anche sostenuto che la capacità produttiva sarebbe stata simile al volume delle vendite della RPC nel 2008, vale a dire 960 000 tonnellate, senza fornire però alcuna prova a sostegno di quest’affermazione. Sul volume delle vendite hanno avuto un impatto vari fattori (come la produzione per scorte, la fornitura di materie prime e i problemi logistici dovuti ai Giochi olimpici) e perciò si è concluso che il volume delle vendite non poteva essere considerato pari alla capacità produttiva. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
(71)
Per quanto riguarda il volume di produzione di silicio, in base alle informazioni disponibili, l’inchiesta ha rivelato che il volume di produzione è aumentato notevolmente (79 %), passando da 535 000 tonnellate nel 2002 a 960 000 tonnellate nel PIR. Le capacità inutilizzate sono state perciò stimate cautamente a circa 540 000 tonnellate nel PIR, cifra che si avvicina al consumo totale dell’UE nel PIR e rappresenta quasi il doppio del consumo interno cinese di silicio durante lo stesso periodo (vedere sotto, considerando 72).
(72)
L’inchiesta ha rivelato contemporaneamente che il consumo cinese, che ammontava a circa 280 000 tonnellate nel PIR, aumenterà probabilmente nei prossimi anni, come indicato al considerando 73. L’aumento dei consumi va visto come una combinazione di fattori e misure politiche dell’industria del silicio e della sua industria utilizzatrice. L’industria utilizzatrice nella RPC è in crescita e vari investimenti sono stati effettuati e sono previsti per il prossimo futuro, allo scopo di soddisfare il bisogno crescente di prodotti derivati. Inoltre, le autorità cinesi hanno introdotto restrizioni alle importazioni da vari paesi (per esempio Germania, Regno Unito, Giappone e USA) di un importante prodotto derivato (silossano), che veniva importato in notevoli quantità da questi paesi.
(73)
Sebbene sia difficile stimare l’impatto preciso delle misure politiche, compresa la ristrutturazione dell’industria del silicio, varie parti interessate prevedono che la domanda nella RPC raggiungerà circa 580 000 tonnellate entro la fine del 2011. Questa stima è stata considerata ragionevole.
(74)
Nonostante ciò, anche considerando la previsione della domanda interna sopra menzionata e anche se le esportazioni cinesi verso gli altri mercati raggiungessero gli elevati livelli del 2008 (vedere sotto, considerando 79) l’eccesso di capacità resterebbe significativo (circa 240 000 tonnellate nel 2011). Va notato inoltre che, dato il processo di ristrutturazione in corso, probabilmente nella RPC aumenteranno non solo la domanda, ma anche le capacità produttive e i volumi.
(75)
Per quanto riguarda il probabile aumento della capacità produttiva nella RPC, EUSMET ha fornito informazioni sul progetto di alcuni impianti di produzione di silicio e ha sostenuto che la maggior parte di questi impianti non sarà realizzata. L’affermazione era basata unicamente su osservazioni dei suoi membri e non era sostenuta da elementi di prova. EUSMET ha anche affermato che se la capacità produttiva cinese dovesse aumentare, sarà soprattutto a causa di un progetto di un produttore dell’UE, che aggiungerebbe 100 000 Mt/anno alla capacità produttiva della RPC. Dato che EUSMET non ha fornito prove a sostegno di queste informazioni, l’argomentazione è stata respinta.
(76)
A tale riguardo EUSMET ha sostenuto che il consumo interno cinese aveva superato fortemente l’aumento di produzione e che avrebbe continuato ad aumentare. Quindi, il volume di produzione nella RPC non può soddisfare adeguatamente la domanda del mercato interno cinese. Come indicato sopra, la domanda interna cinese è probabilmente destinata ad aumentare in futuro. Tuttavia, come è stato detto, le conclusioni dell’inchiesta non hanno confermato le affermazioni di EUSMET, che non ha quantificato l’aumento della domanda o i futuri volumi di produzione della Cina e non ha fornito altre informazioni o elementi di prova a sostegno della sua argomentazione, la quale non è stata perciò presa in considerazione.
4. Volume e prezzo delle importazioni dalla RPC verso i mercati dell’UE e di altri paesi terzi
(77)
Durante il periodo considerato, le esportazioni cinesi verso l’UE sono aumentate del 113 % nonostante le misure in vigore. Per quanto riguarda i prezzi, nonostante una tendenza alla crescita nel PIR, essi erano, nel corso del periodo considerato, inferiori ai prezzi di vendita dell’industria dell’UE nell’Unione europea. Come indicato nei considerando 54 e 62, i prezzi delle esportazioni di silicio verso l’UE sono stati oggetto di un dumping significativo durante e dopo il PIR.
(78)
Il livello dei prezzi nell’UE era ancora superiore a quello dei mercati di altri paesi terzi. Ciò spiega in parte il forte interesse degli esportatori cinesi per il mercato dell’UE nonostante le misure anti-dumping in vigore. In questo contesto va notato anche che gli esportatori cinesi hanno eluso le misure anti-dumping in vigore mediante il trasbordo attraverso la Repubblica di Corea (11), il che rafforza ulteriormente la conclusione che gli esportatori cinesi abbiano un forte interesse per il mercato dell’Unione.
5. Volume e prezzi delle esportazioni cinesi verso i paesi terzi
(79)
Le esportazioni cinesi verso i mercati di altri paesi terzi hanno avuto un volume considerevole, che ha superato quello delle esportazioni verso l’Unione europea. Tuttavia, va notato che i prezzi fob verso i paesi terzi erano in media inferiori del 4 %-14 % rispetto ai prezzi all’esportazione verso l’UE nel 2008 e nei primi nove mesi del 2009 (12).
(80)
EUSMET ha sostenuto che le conclusioni della Commissione sui prezzi medi più elevati delle esportazioni cinesi verso l’Unione non tenevano conto della composizione delle esportazioni in altri mercati. Va notato che EUSMET non ha presentato elementi di prova a sostegno di questa argomentazione e non ha fornito informazioni o spiegazioni riguardo alla misura in cui la composizione dei prodotti esportati verso altri paesi terzi sarebbe effettivamente diversa. I dati forniti sulle differenze di prezzo tra i tipi di prodotti riguardavano inoltre soltanto il mercato dell’UE e un periodo molto anteriore al PIR, cioè gli anni 2001/2002. Per questo motivo non hanno potuto essere considerati una base sufficientemente accurata per determinare le differenze di prezzo tra i tipi di prodotti durante e dopo il PIR. Ad ogni modo, le informazioni disponibili relative al PIR non hanno modificato le conclusioni indicate sopra al considerando 79. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(81)
Fuorché negli USA, protetti da dazi anti-dumping elevati (139,49 %) contro il silicio originario della RPC, le esportazioni cinesi hanno avuto libero accesso agli altri principali mercati dei paesi terzi.
(82)
EUSMET ha affermato che il mercato asiatico è la destinazione principale del silicio cinese e che la crescita dei mercati giapponese e coreano è significativa. L’Asia è indubbiamente la principale destinazione del silicio cinese, ma anche se il consumo sui mercati giapponese e sudcoreano potrà aumentare nei prossimi anni, tale aumento non sarà probabilmente tale da poter assorbire le considerevoli capacità eccedenti della Cina. Inoltre, l’inchiesta ha rivelato che il mercato giapponese, che è il maggior mercato di esportazione della Cina, è saturo di silicio cinese.
(83)
EUSMET ha affermato che se le misure fossero lasciate scadere, per le industrie chimiche utilizzatrici l’offerta non subirebbe alcuna modifica. L’inchiesta non ha però confermato quest’affermazione, poiché vari utilizzatori (applicazioni chimiche e dell’alluminio) hanno dichiarato che importerebbero effettivamente maggiori quantitativi dalla Cina in caso di scadenza delle misure. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(84)
In considerazione di quanto precede, si prevede che le capacità inutilizzate cinesi si riverseranno sul mercato dell’UE se le misure dovessero scadere.
(85)
Dato che le importazioni verso l’UE durante il PIR sono state oggetto di dumping, è assai probabile che le pratiche di dumping persisterebbero in caso di scadenza delle misure. Ciò è confermato dall’evoluzione avvenuta dopo il PIR, quando le importazioni di silicio dalla RPC hanno continuato ad avere prezzi inferiori a quelli praticati durante il PIR (vedere sotto, considerando 131).
6. Conclusione
(86)
L’inchiesta ha dimostrato che i volumi delle esportazioni del prodotto in esame verso l’UE sono aumentati notevolmente nel periodo considerato e che il livello di dumping registrato per queste importazioni è stato significativo nel PIR.
(87)
Considerate le capacità inutilizzate disponibili nella RPC durante il PIR e nonostante l’aumento della domanda interna, è altamente probabile che in caso di scadenza delle misure saranno esportati nell’UE grandi quantitativi di silicio a prezzi di dumping. Infatti, la domanda interna nella RPC non è in grado di assorbire le capacità inutilizzate e il mercato dell’UE è il solo mercato significativo in cui le capacità eccedenti possano essere esportate. Il mercato dell’UE è effettivamente un mercato attraente per le esportazioni cinesi, poiché i prezzi praticati agli acquirenti dell’UE sono mediamente superiori a quelli praticati agli acquirenti dei paesi terzi. L’interesse degli esportatori cinesi per il mercato dell’UE è confermato anche dall’elusione praticata in passato.
(88)
Si conclude quindi che esiste un rischio di persistenza del dumping.
E. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(89)
I tre produttori dell’Unione che hanno presentato la denuncia hanno risposto ai questionari ed hanno collaborato pienamente all’inchiesta. La loro produzione costituisce la produzione totale dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
F. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Osservazione preliminare
(90)
I dati specifici relativi all’industria e al consumo dell’Unione hanno dovuto essere indicizzati, in conformità all’articolo 19 del regolamento di base, poiché l’industria dell’UE comprende solo tre produttori, due dei quali appartenenti allo stesso gruppo. I dati di Eurostat sono stati corretti per tenere conto dei dati relativi alle importazioni di silicio per i quali gli Stati membri hanno fatto domanda di trattamento riservato e per questo motivo hanno dovuto essere indicizzati anch’essi.
2. Consumo dell’Unione
Tabella 1
Consumo dell’Unione (basato sul volume delle vendite)
2005
2006
2007
PIR
Indice
100
115
118
121
Variazione annua
-
15 %
3 %
3 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario e statistiche di Eurostat corrette.
(91)
Il consumo dell’Unione è stato calcolato sommando il volume delle vendite dell’industria dell’Unione nell’UE e il volume delle importazioni dai paesi terzi, in base ai dati corretti di Eurostat.
(92)
Secondo questi dati e come indicato sopra nella tabella 1, durante il periodo considerato il consumo dell’Unione è aumentato in misura notevole, del 21 %.
3. Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni dalla RPC
Tabella 2
Importazioni dalla RPC in volume, quota di mercato e prezzo all’importazione
Indici
2005
2006
2007
PIR
Volume delle importazioni
100
183
168
213
Quota di mercato
100
159
143
176
Prezzo all’importazione cif EUR/t
100
106
120
188
Fonte: Dati Eurostat corretti.
(93)
Durante il periodo considerato i volumi delle importazioni dalla RPC sono aumentati del 113 %, mentre il consumo nell’Unione è cresciuto del 21 %. Le cifre comprendono le importazioni di silicio dalla Repubblica di Corea, poiché nel 2007 le misure sono state estese a questo paese in seguito a un procedimento antielusione. Nonostante le misure antidumping in vigore, la quota di mercato cinese è aumentata di 76 punti percentuali durante il periodo considerato ed è nettamente superiore alla quota di mercato del 3,9 % detenuta nel 2002, il PIR della precedente inchiesta. Tuttavia, la grande maggioranza, vale a dire circa il 90 %, dei quantitativi importati dalla RPC, è stata posta sotto il regime di perfezionamento attivo con sospensione del pagamento dei dazi.
(94)
I prezzi medi delle importazioni dalla RPC sono aumentati dell’88 % nel corso del periodo considerato. Tuttavia, l’aumento maggiore dei prezzi è avvenuto tra il 2007 e il PIR.
(95)
Il prezzo medio franco fabbrica dell’industria dell’Unione è stato confrontato con i prezzi medi delle importazioni cinesi, cif franco frontiera dell’Unione. Questi prezzi sono stati dedotti dai dati corretti di Eurostat e comprendevano i costi post-importazione, i dazi doganali e anti-dumping. Il confronto ha evidenziato che i prezzi delle importazioni cinesi non erano inferiori al prezzo di vendita dell’industria dell’Unione durante il PIR. I prezzi medi delle importazioni cinesi comprendevano anche le vendite del silicio cinese destinato al perfezionamento attivo. Va notato che i prezzi del silicio destinato al perfezionamento attivo, che ha rappresentato la grande maggioranza delle importazioni cinesi, sono risultati superiori, in media, del 15 % durante il PIR rispetto ai prezzi del silicio immesso in libera pratica.
(96)
In base a quanto precede, è stato rilevato che se le misure non fossero state in vigore, i prezzi delle importazioni cinesi per i quantitativi destinati alla libera pratica sarebbero stati inferiori del 12 % rispetto a quelli dell’industria dell’Unione.
4. Volume, quota di mercato e prezzi delle importazioni da altri paesi terzi
Tabella 3
Importazioni da altri paesi terzi (volume)
Indici
2005
2006
2007
PIR
Norvegia
100
114
100
113
Brasile
100
113
123
93
Russia
100
39
114
116
Bosnia-Erzegovina
100
202
165
174
Altri paesi terzi
100
110
101
118
Totale
100
112
112
110
Quota di mercato
100
97
95
91
Fonte: Eurostat.
Tabella 4
Importazioni da altri paesi terzi (prezzi medi)
Indici
2005
2006
2007
PIR
Norvegia
100
93
101
128
Brasile
100
98
108
149
Russia
100
130
116
170
Bosnia-Erzegovina
100
102
116
163
Altri paesi terzi
100
112
116
119
Totale
100
100
108
145
Fonte: Eurostat.
(97)
Mentre i volumi totali delle importazioni di silicio dai paesi terzi diversi dalla RPC e dalla Repubblica di Corea sono aumentati del 10 % nel periodo considerato, la quota di mercato di queste importazioni è calata di 9 punti percentuali nel PIR. I maggiori esportatori verso l’Unione sono stati il Brasile, la Norvegia e la Russia, mentre la Bosnia-Erzegovina è stata una nuova fonte di approvvigionamento.
(98)
I prezzi delle importazioni da questi paesi sono aumentati del 45 % nel periodo considerato. In media, essi erano superiori ai prezzi cinesi del 15 %, fuorché nel PIR, in cui erano inferiori del 5 %.
5. Situazione economica dell’industria dell’Unione
5.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
Tabella 5
Produzione dell’Unione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
Indice
2005
2006
2007
PIR
Produzione
100
94
108
107
Variazione annua
-
-6 %
14 %
0 %
Capacità produttiva
100
102
112
114
Variazione annua
-
2 %
11 %
2 %
Utilizzazione degli impianti
100
92
96
94
Variazione annua
-
-8 %
3 %
-2 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario.
(99)
La produzione dell’industria dell’Unione è aumentata del 7 % durante il periodo considerato. La capacità produttiva dell’industria dell’Unione ha registrato un aumento generale del 14 % nel periodo considerato grazie agli investimenti. L’utilizzazione degli impianti è diminuita invece del 6 % durante il periodo considerato. Quest’evoluzione va vista nel quadro del notevole incremento del consumo dell’Unione, pari al 21 %, verificatosi durante lo stesso periodo.
5.2. Scorte
Tabella 6
Scorte
2005
2006
2007
PIR
Indice
100
91
82
82
Variazione annua
-
-9 %
-9 %
0 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario.
(100)
Durante il periodo considerato le scorte sono diminuite del 18 % a causa della forte domanda, in particolare nel 2007 e nel PIR, che sono stati periodi eccezionalmente favorevoli del ciclo economico. Nel 2005 le scorte hanno rappresentato circa il 27 % del volume delle vendite dell’industria dell’Unione nell’UE, mentre nel PIR sono calate al 19 % del volume delle vendite nell’UE.
5.3. Vendite, quota di mercato e prezzi
Tabella 7
Volumi e valori delle vendite
2005
2006
2007
PIR
Volume delle vendite (indice)
100
103
116
118
Variazione annua
-
3 %
13 %
2 %
Valore delle vendite (indice)
100
105
132
178
Variazione annua
-
5 %
27 %
45 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario.
Tabella 8
Quota di mercato dell’industria dell’Unione
2005
2006
2007
PIR
Indice
100
89
98
98
Variazione annua
-
-11 %
9 %
-1 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario e statistiche corrette di Eurostat.
Tabella 9
Prezzi unitari di vendita dell’industria dell’Unione
2005
2006
2007
PIR
Indice
100
102
114
150
Variazione annua
-
2 %
12 %
37 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario.
(101)
Il volume delle vendite dell’industria dell’Unione è aumentato del 18 % durante il periodo considerato. Contemporaneamente, il valore delle vendite è aumentato del 78 %, con incrementi notevoli nel 2007 e nel PIR, dovuti all’aumento della domanda sul mercato del silicio. La quota di mercato dell’industria dell’Unione è però diminuita del 2 % nel PIR. La riduzione della quota di mercato dell’industria dell’Unione e dell’utilizzazione dei suoi impianti nel periodo considerato, come indicato sopra al considerando 99, dimostra che l’industria dell’Unione non è riuscita a sfruttare appieno la crescita della domanda e del consumo sul mercato del silicio, in particolare in termini di quota di mercato.
(102)
I prezzi di vendita unitari dell’industria dell’Unione sono aumentati notevolmente nel 2007 e nel PIR, poiché in questi due anni la forte domanda sul mercato del silicio ha portato ad un aumento eccezionale dei prezzi. Nel periodo considerato i prezzi medi dell’industria dell’Unione sono saliti del 50 %. Il notevole aumento dei prezzi di vendita, combinato ad un minore aumento dei costi di produzione, ha inciso fortemente sul netto miglioramento della situazione finanziaria dell’industria dell’Unione.
5.4. Fattori che incidono sui prezzi dell’Unione
(103)
La forte domanda durante tutto il periodo considerato ha determinato un notevole aumento dei prezzi. I livelli dei prezzi delle importazioni dai paesi terzi, tra cui la RPC, hanno seguito la stessa tendenza all’aumento dei prezzi dell’industria dell’Unione.
(104)
Nel periodo considerato i costi di produzione unitari medi sono saliti del 21 %, mentre l’aumento corrispondente dei prezzi di vendita unitari medi è stato del 50 %.
5.5. Occupazione, produttività e salari
Tabella 10
Occupazione
2005
2006
2007
PIR
Indice
100
93
91
100
Variazione annua
-
-7 %
-2 %
9 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario.
Tabella 11
Produttività
2005
2006
2007
PIR
Indice
100
101
119
108
Variazione annua
-
1 %
18 %
-11 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario.
Tabella 12
Salari (EUR/dipendente)
2005
2006
2007
PIR
Indice
100
94
107
117
Variazione annua
-
-6 %
13 %
10 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario.
(105)
L’occupazione è rimasta stabile nel corso di tutto il periodo considerato, mentre i salari medi sono aumentati del 17 %. La produttività è aumentata dell’8 % durante lo stesso periodo a causa dell’aumento del volume di produzione.
5.6. Redditività
Tabella 13
Redditività
2005
2006
2007
PIR
Indice
100
161
389
671
Variazione annua
-
61 %
228 %
282 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario.
(106)
La redditività dell’industria dell’Unione è aumentata di quasi sei volte dal 2005 al PIR, raggiungendo un livello elevato durante il PIR. Quest’aumento dei profitti nel 2007 e nel PIR è stato determinato dall’aumento dei prezzi di vendita, causato da una forte domanda sul mercato del silicio dovuta alle condizioni economiche prevalenti eccezionalmente favorevoli. Ciò è avvenuto nonostante un aumento del 21 % dei costi di produzione nel corso dello stesso periodo.
5.7. Investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali
Tabella 14
Investimenti e utile sul capitale investito
2005
2006
2007
PIR
Indice
100
135
310
717
Variazione annua
-
35 %
174 %
408 %
Utile sul capitale investito
7 %
14 %
47 %
96 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario.
(107)
Gli investimenti sono aumentati di sei volte durante il periodo considerato, un aumento corrispondente al 30 % dei profitti ottenuti. L’industria dell’Unione ha dimostrato il suo impegno a favore del mercato del silicio dell’Unione con l’installazione di nuovi macchinari o il potenziamento dei macchinari esistenti e gli investimenti hanno portato ad aumenti della capacità produttiva. Inoltre, sono stati effettuati investimenti nel processo metallurgico del silicio ad alta purezza per l’impiego nelle industrie dell’energia solare. Questo nuovo prodotto ha prospettive molto buone per il futuro.
(108)
L’inchiesta ha rilevato anche che l’utile sul capitale investito, cioè il profitto al lordo delle imposte del prodotto, espresso in percentuale del valore contabile netto del capitale fisso destinato al prodotto, è aumentato notevolmente durante il periodo considerato. Dall’inchiesta non sono emersi elementi di prova del fatto che l’industria dell’Unione abbia avuto problemi gravi di reperimento di capitali.
5.8. Flusso di cassa
Tabella 15
Flusso di cassa
2005
2006
2007
PIR
Indice
100
114
348
672
Variazione annua
-
14 %
233 %
325 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario.
(109)
Il flusso di cassa ha seguito una tendenza positiva simile a quella della redditività, con un aumento significativo nel periodo considerato.
5.9. Crescita
(110)
Nel periodo considerato l’industria dell’Unione non è riuscita a sfruttare pienamente la forte crescita del consumo, utilizzando l’80 % della sua capacità produttiva e perdendo il 2 % della sua quota di mercato. Nonostante le misure in vigore, le importazioni cinesi hanno soddisfatto in gran parte la crescita del consumo con grandi quantitativi posti sotto il regime di perfezionamento attivo.
5.10. Entità del margine di dumping
(111)
Durante il PIR ha continuato a essere praticato, nonostante le misure in vigore, un dumping rilevante, anche se a livelli più bassi di quelli stabiliti nell’inchiesta iniziale, sia secondo i dati forniti dall’unico produttore esportatore che ha collaborato e ottenuto il TI, sia secondo i calcoli basati sui dati disponibili.
5.11. Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(112)
L’industria dell’Unione è riuscita, in un contesto economico positivo, a riprendersi dalle precedenti pratiche di dumping, in particolare in termini di volume delle vendite, prezzi di vendita e redditività. Va notato tuttavia che i margini di dumping sono rimasti significativi.
5.12. Attività di esportazione dell’industria dell’Unione
Tabella 16
Volume delle esportazioni dell’industria dell’Unione
2005
2006
2007
PIR
Indice
100
72
168
27
Variazione annua
-
-28 %
96 %
- 141 %
Fonte: Risposte verificate dell’industria dell’Unione al questionario.
(113)
Le esportazioni di silicio dell’industria dell’Unione si sono dimezzate nel corso del periodo considerato, soprattutto nel PIR. Mentre in termini comparativi questo calo può sembrare allarmante, in termini assoluti è meno significativo, poiché l’industria dell’Unione non è orientata verso l’esportazione. I produttori dell’Unione sono fortemente impegnati sul mercato dell’UE. Va notato tuttavia che alcuni produttori dell’Unione hanno società collegate al di fuori dell’Unione che producono e vendono per questi mercati e diminuiscono così l’esigenza di esportare fuori dall’Unione.
5.13. Conclusioni relative alla situazione dell’industria dell’Unione
(114)
Le misure antidumping hanno avuto un evidente impatto positivo sulla situazione dell’industria dell’Unione. Durante il periodo considerato, tutti i principali indicatori di pregiudizio, come la produttività, le scorte, il volume delle vendite, i prezzi di vendita, gli investimenti, la redditività e il flusso di cassa, hanno registrato un andamento positivo. I profitti raggiunti nel PIR riflettono il fatto che questo era un periodo del ciclo economico eccezionalmente favorevole.
(115)
Per quanto riguarda la quota di mercato dell’industria dell’Unione, la leggera tendenza decrescente potrebbe essere considerata un segno di pregiudizio, nel senso che, nonostante la capacità produttiva disponibile, l’industria dell’Unione non è riuscita a trarre vantaggio dalla crescita del consumo.
(116)
In conclusione, visto l’andamento positivo degli indicatori relativi all’industria dell’Unione, si ritiene che essa non abbia sofferto un pregiudizio grave durante il periodo in esame. Pertanto, è stato esaminato se una reiterazione del pregiudizio fosse probabile in caso di scadenza delle misure.
G. PROBABILITÀ DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Sintesi dell’analisi del rischio del persistere del dumping e della reiterazione del dumping pregiudizievole
(117)
Si ricorda che nonostante le misure in vigore, le importazioni cinesi sono aumentate notevolmente e hanno acquisito la maggior parte della quota di mercato persa dalle importazioni dai paesi terzi. I produttori esportatori della RPC hanno continuato il dumping a livelli significativi. Di conseguenza non vi è motivo di credere che i cinesi non continueranno a praticare il dumping. Inoltre, se non fossero state in vigore le misure, durante il PIR i prezzi delle importazioni cinesi per i quantitativi destinati alla libera circolazione sarebbero stati inferiori del 12 % rispetto a quelli dell’industria dell’Unione.
(118)
Va notato anche che nel 2007, in seguito a un procedimento antielusione, le misure sono state estese alle importazioni di silicio spedito dalla Repubblica di Corea, dichiarato o no originario di tale paese. L’estensione delle misure ha avuto un effetto positivo, poiché le importazioni di silicio dalla Repubblica di Corea sono diminuite fortemente.
(119)
L’inchiesta ha dimostrato che durante il PIR i produttori cinesi avevano considerevoli capacità inutilizzate, che ammontavano a circa 540 000 tonnellate. Nonostante il previsto aumento della domanda, l’eccesso di capacità della RPC persisterà probabilmente nei prossimi anni, come spiegato al considerando 74.
(120)
Come menzionato sopra, il mercato dell’Unione è uno sbocco importante per la RPC, dato che l’altro grande mercato d’esportazione, gli USA, ha adottato forti misure antidumping nei confronti della RPC ed è quindi praticamente inaccessibile alle esportazioni cinesi.
(121)
I prezzi delle importazioni cinesi sono risultati in media inferiori del 15 % rispetto a quelli dei paesi terzi e solo nel PRI li hanno superati del 5 %. Visto l’interesse dei produttori esportatori cinesi per il mercato dell’Unione, si prevede che in caso di abrogazione delle misure un volume enorme di esportazioni a prezzi inferiori a quelli dei paesi terzi sarà diretto verso il mercato dell’Unione, determinando una forte depressione dei prezzi.
(122)
EUSMET ha affermato che nel PIR la quota di mercato del 56 % detenuta dalle importazioni dai paesi terzi, al confronto con quella relativamente bassa delle importazioni cinesi, avrebbe avuto un impatto più decisivo sulla quota di mercato dei produttori dell’Unione, in particolare perché le importazioni dai paesi terzi avevano un prezzo inferiore del 5 % rispetto al prezzo delle importazioni cinesi. A tale riguardo è emerso che anche se nel PIR i prezzi delle importazioni dai paesi terzi erano inferiori del 5 % rispetto a quelli delle importazioni dalla RPC, la quota di mercato delle precedenti importazioni è diminuita del 4 % tra il 2007 e il PIR, mentre la quota di mercato delle importazioni dalla RPC è aumentata del 34 % (vedere sopra, tabelle 2 e 3). Nello stesso periodo la quota di mercato dell’industria dell’Unione è rimasta stabile. In queste circostanze non è possibile concludere che le importazioni dai paesi terzi abbiano avuto un impatto decisivo sulla quota di mercato dell’industria dell’Unione nel PIR.
(123)
È stato sostenuto che la Commissione, nel valutare il probabile andamento dei prezzi delle esportazioni cinesi, non ha preso in considerazione il possibile aumento dei costi di produzione, dovuto a un maggior costo dell’energia elettrica, un’insufficiente approvvigionamento energetico, maggiori costi d’investimento, una maggiore inflazione e un aumento dei prezzi delle materie prime e dei costi di trasporto internazionali. Anche se il costo dell’energia elettrica dovesse aumentare in Cina, non sarebbe l’unico elemento di costo significativo. Inoltre, non è stata fornita alcuna indicazione relativa all’entità di tale aumento e al suo impatto preciso sul costo totale e quindi sui prezzi di vendita. Per quanto riguarda gli altri elementi, essi sono puramente speculativi e/o non sono stati sufficientemente comprovati o quantificati in modo da poter trarre conclusioni fondate. Va notato inoltre che è erroneo supporre che i prezzi all’esportazione siano necessariamente basati sul livello dei costi di produzione, poiché anche vari altri fattori possono influire sul livello dei prezzi, come le politiche del governo o le questioni di domanda e offerta.
(124)
È stato inoltre rilevato che sui mercati dei paesi terzi in cui non sono in vigore dazi antidumping, i prezzi all’esportazione cinesi durante il PIR erano inferiori ai prezzi all’esportazione verso l’Unione.
(125)
Si è concluso perciò che in caso di abrogazione delle misure esiste il rischio di una persistenza del dumping e di aumento del volume delle importazioni oggetto di dumping, che possono esercitare una pressione al ribasso sui prezzi nell’Unione, almeno a breve termine. In base a quanto precede, non vi sono motivi di credere che i prezzi della RPC aumenteranno. Di conseguenza, è probabile una reiterazione del pregiudizio, poiché ciò inciderebbe negativamente sulla redditività dell’industria dell’Unione nonché sul suo risanamento finanziario osservato nel PIR.
2. Impatto delle importazioni oggetto di dumping sull’industria dell’Unione - indicazioni e probabili sviluppi nel periodo successivo al PIR
(126)
Durante un periodo di crescita del consumo, la quota di mercato dell’industria dell’Unione e delle importazioni dai paesi terzi è diminuita, mentre quella delle importazioni cinesi è aumentata in modo significativo. Visti questi indicatori divergenti (cioè la ripresa generale dell’industria dell’Unione, ma la perdita di quota di mercato) e il fatto che il PIR è stato un periodo del ciclo economico eccezionalmente favorevole, sono stati esaminati gli sviluppi successivi al PIR allo scopo di ottenere una visione più chiara delle probabili tendenze future. Va inoltre ricordato che il rischio del persistere del pregiudizio causato da una pressione al ribasso sui prezzi può anche essere accentuato dall’evoluzione dell’economia mondiale e dai suoi effetti sulla domanda e sul consumo.
(127)
In base ai dati corretti di Eurostat e alle informazioni fornite dall’industria dell’Unione sull’evoluzione dei volumi di vendita e dei prezzi nell’Unione per il periodo dal gennaio al settembre 2009, è stata registrata sul mercato dell’UE una tendenza chiara e continua al ribasso del volume di vendita dell’industria dell’Unione. Il volume di vendita è stato pari al 52 % della quantità venduta nei 9 mesi corrispondenti del 2008, sebbene i prezzi di vendita medi siano rimasti allo stesso livello del 2008 a causa di contratti a lungo termine e di tagli di produzione.
(128)
Per quanto riguarda la redditività dell’industria dell’Unione, l’andamento negativo è stato significativo. I margini di profitto sono diminuiti costantemente, calando a livelli inferiori al profitto del 6,5 % indicato come obiettivo durante l’inchiesta iniziale.
(129)
Va notato che a causa della crisi economica mondiale, la domanda è diminuita in modo significativo nell’Unione. Ciò ha avuto un impatto negativo sui volumi di vendita e sulla redditività sul mercato dell’UE. La situazione finanziaria dell’industria dell’Unione è peggiorata, rendendola più vulnerabile. In queste circostanze l’industria dell’Unione non sarebbe in grado di superare l’impatto negativo di un aumento delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC. La situazione potrebbe deteriorarsi ulteriormente a causa della pressione di queste importazioni.
(130)
Le importazioni cinesi sono diminuite in termini di volume e di prezzi, e la riduzione del volume è stata più sostanziale. In termini di prezzi, i prezzi delle importazioni cinesi sono diminuiti più dei prezzi dell’industria dell’Unione (8 % e 2 % rispettivamente). Nel periodo successivo al PIR sono state rilevate sottoquotazioni e vendite sottocosto. Tuttavia, in assenza di misure antidumping, i prezzi delle importazioni cinesi sarebbero stati inferiori del 3 % rispetto a quelli dell’industria dell’Unione e vi sarebbero state vendite sottocosto dell’11 %. Inoltre, è stato rilevato che se le misure venissero abrogate, i prezzi all’importazione per i quantitativi destinati al mercato libero sarebbero inferiori del 22 % rispetto a quelli dell’industria dell’Unione e che le vendite sottocosto raggiungerebbero il 38 %.
(131)
È risultato inoltre che i prezzi delle esportazioni cinesi verso i mercati dei paesi terzi non protetti da dazi antidumping erano molto inferiori a quelli verso l’UE registrati durante il PIR, come menzionato sopra al considerando 123. Ciò dimostra che in tempi di crisi economica la pressione al ribasso sui prezzi aumenta.
(132)
Tenuto conto di quanto precede e data la netta tendenza negativa della situazione finanziaria dell’industria dell’Unione, è stato concluso che vi sarà probabilmente una reiterazione del pregiudizio in caso di scadenza delle misure.
3. Conclusioni sulla probabilità di reiterazione del pregiudizio
(133)
Si ritiene che, in caso di abrogazione delle misure, vi sia il rischio di un aumento significativo delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC verso l’Unione, con una pressione al ribasso sui prezzi. Una situazione del genere comprometterebbe non solo i cospicui investimenti effettuati dall’industria dell’Unione per sviluppare e potenziare la sua produzione, ma anche lo sviluppo di una nuova produzione di silicio solare, che costituisce un mercato futuro. Inoltre, la probabilità di una reiterazione del pregiudizio è amplificata dalla recente crisi economica.
H. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Osservazione preliminare
(134)
In conformità all’articolo 21 del regolamento di base, è stato esaminato se una proroga delle misure antidumping attualmente in vigore sarebbe contraria all’interesse generale dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione degli interessi delle varie parti coinvolte, cioè dell’industria dell’Unione, degli importatori/operatori commerciali e degli utilizzatori del prodotto in esame.
(135)
Va ricordato che nei precedenti riesami l’adozione delle misure non è stata considerata contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, dato che la presente inchiesta è un riesame in previsione della scadenza, essa richiede l’analisi di una situazione in cui le misure antidumping sono già in vigore e la valutazione di un eventuale impatto negativo indebito causato alle parti interessate dalle misure antidumping in vigore.
(136)
In base a ciò è stato esaminato se, nonostante le conclusioni sopraindicate sulla probabilità del persistere del dumping e della reiterazione del pregiudizio, vi fossero ragioni valide per concludere che il mantenimento delle misure è, in questo caso specifico, contrario all’interesse dell’Unione.
2. Interessi dell’industria dell’Unione
(137)
Si ricorda che gli elevati margini di profitto realizzati nel 2007 e nel PIR erano il risultato dell’aumento dei prezzi di vendita, un fattore di cui non si può prevedere la continuazione nei prossimi anni.
(138)
L’industria dell’Unione ha dato prova di essere valida e competitiva, capace di adeguarsi al cambiamento delle condizioni di mercato. Ciò è stato confermato in particolare dall’evoluzione positiva di tutti i principali indicatori di pregiudizio nel corso del periodo considerato. Il mantenimento delle misure dopo l’ultimo riesame in previsione della scadenza ha contribuito al ripristino della situazione finanziaria dell’industria dell’Unione e in particolare dei livelli dei prezzi sul mercato dell’Unione.
(139)
Durante il periodo considerato, l’industria dell’Unione ha dimostrato il suo impegno a favore del mercato del silicio dell’Unione e ha migliorato considerevolmente la sua efficienza. L’industria dell’Unione ha effettuato notevoli investimenti non solo per aumentare la sua capacità produttiva, ma anche per sviluppare la ricerca e la tecnologia nel processo metallurgico di produzione del silicio ad alta purezza per le industrie dell’energia solare.
(140)
Quello del silicio solare è un mercato nuovo con ottime prospettive future grazie all’aumento di utilizzo dell’energia solare previsto per i prossimi anni. Per questo motivo è essenziale che l’industria dell’Unione sia presente su questo nuovo mercato. A tale riguardo, due produttori dell’Unione progettano di costruire due nuovi impianti di produzione di silicio solare nell’Unione per soddisfare parte dei bisogni del mercato dell’Unione. Va notato che gli investimenti realizzati in questa nuova nicchia di mercato dipendono fortemente dall’esistenza della produzione tradizionale di silicio nell’UE, che è la principale materia prima utilizzata per produrre silicio solare.
(141)
Uno dei produttori dell’Unione ha inoltre annunciato la sua intenzione di investire in nuovi impianti nella RPC, per rispondere all’aumento della richiesta, previsto sul mercato cinese, sia di silicio tradizionale, sia di silicio solare.
(142)
Come già menzionato, se le misure fossero lasciate scadere, il rischio di reiterazione del pregiudizio sarebbe molto probabile e metterebbe in pericolo i recenti investimenti effettuati dall’industria dell’Unione. Pertanto, è nell’interesse dell’industria dell’Unione che le misure contro le importazioni oggetto di dumping dalla RPC siano mantenute.
3. Interesse degli importatori/operatori commerciali indipendenti
(143)
La Commissione ha inviato questionari a tutti gli importatori/operatori commerciali noti indipendenti. Due importatori indipendenti, che sono anche utilizzatori del prodotto in esame, hanno risposto al questionario. Le osservazioni di queste società sono esaminate qui di seguito, nella sezione riguardante gli interessi degli utilizzatori. Un importatore/operatore commerciale si è manifestato, ma non ha risposto al questionario.
(144)
Visto che, indipendentemente dagli approvvigionamenti della RPC, gli importatori hanno accesso anche al silicio esente da dazi antidumping fornito dai produttori dell’Unione e di paesi terzi come la Norvegia e il Brasile, che detengono più del 56 % della quota di mercato dell’Unione, si ritiene che la concorrenza sul mercato dell’Unione sia garantita.
(145)
Tenuto conto di quanto precede e data la mancanza di collaborazione degli operatori commerciali o di qualsiasi indicazione contraria, è stato concluso che le misure attualmente in vigore non hanno effetti negativi sostanziali sulla situazione finanziaria e che il mantenimento delle misure non avrebbe ripercussioni per gli importatori.
4. Interesse degli utilizzatori
(146)
Si ricorda che EUSMET, un’associazione di utilizzatori del settore chimico, ha presentato la domanda di riesame intermedio attuale, che si limita al dumping. La Commissione ha inviato questionari a tutti gli utilizzatori indipendenti noti e alle loro associazioni. Dodici utilizzatori hanno collaborato all’inchiesta e alcuni di loro erano i principali importatori di silicio cinese posto sotto il regime di perfezionamento attivo. Inoltre, un’altra associazione di utilizzatori ha collaborato presentando osservazioni.
(147)
I principali utilizzatori industriali di silicio dell’Unione sono le industrie chimiche e dell’alluminio, che rappresentano rispettivamente il 60 % e 40 % del consumo dell’Unione.
(148)
Per l’industria chimica, il silicio è la principale materia prima per produrre sia siliconi utilizzati in tutta una serie di applicazioni, in particolare nell’industria edile e automobilistica, sia polisilicio utilizzato nelle industrie elettroniche e dell’energia solare. La percentuale del silicio nel costo di produzione di vari tipi di siliconi e polisilicio varia tra 2 e 35 %, a seconda del processo di produzione di ciascun tipo di prodotto derivato. In media, tuttavia, la percentuale di silicio nel costo di produzione totale di siliconi varia tra 11 e 21 %, mentre per il polisilicio varia tra 2 e 10 %. Con un dazio antidumping del 19 %, si stima che l’incidenza sul costo di produzione delle industrie chimiche utilizzatrici che importano tutto il silicio dalla RPC, sia tra 2 e 4 %. Per le altre industrie chimiche utilizzatrici l’incidenza sarà minore.
(149)
Alcune delle società chimiche che hanno collaborato all’inchiesta erano i principali importatori del silicio cinese posto sotto il regime di perfezionamento attivo e quindi erano esonerate da dazi antidumping. Tuttavia, esse hanno affermato che non potevano assorbire il dazio o scaricarlo sui loro clienti e che il regime di perfezionamento attivo non ha rimosso l’onere creato dalle misure in vigore, dato che dovevano destinare risorse considerevoli a gravose procedure doganali o amministrative Esse ritenevano inoltre di essere indotte a investire in nuovi impianti nella RPC per essere vicine alla fonte di materie prime a buon mercato e diventare più competitive sul mercato asiatico.
(150)
Il silicio è anche una materia prima importante per l’industria dell’alluminio, nella produzione di leghe di fonderia per le raffinerie di alluminio. Queste leghe sono utilizzate soprattutto nelle industrie edile e automobilistica. La percentuale del silicio nel loro costo di produzione varia tra 8 e 10 %, a seconda della qualità dei rottami utilizzati, che contengono già silicio. La maggior parte delle raffinerie di alluminio che hanno collaborato all’inchiesta ha acquistato il silicio da altri paesi terzi non soggetti a dazi antidumping, poiché i loro prodotti sono destinati principalmente al mercato dell’Unione e quindi non possono fare ricorso al regime di perfezionamento attivo. Con un dazio antidumping del 19 %, si stima che l’incidenza sul costo di produzione delle industrie utilizzatrici dell’alluminio, che importano tutto il silicio dalla RPC, sia circa del 2 %. Per le altre industrie utilizzatrici dell’alluminio l’incidenza sarà minore. L’inchiesta ha rivelato che la redditività delle raffinerie di alluminio non era particolarmente elevata e che quindi gli aumenti del prezzo del silicio avevano un effetto negativo sui loro profitti poiché il loro margine era limitato.
(151)
L’industria chimica occupa circa 14 000 lavoratori e l’industria dell’alluminio 6 000. Durante il periodo considerato, nell’industria chimica l’occupazione è aumentata dell’8 %, mentre è rimasta stabile nell’industria dell’alluminio.
(152)
Tutti gli utilizzatori si sono opposti fortemente al mantenimento delle misure, sostenendo che esse erano state applicate troppo a lungo, che avevano aumentato artificialmente il livello dei prezzi del silicio sul mercato dell’Unione indipendentemente dalla sua origine e che l’industria dell’Unione non aveva subito un pregiudizio durante il PIR. Tuttavia, vista la quota di mercato estremamente alta detenuta dagli esportatori cinesi di silicio destinato al perfezionamento attivo e la concorrenza per procurarsi silicio destinato alla libera circolazione, quest’affermazione non è fondata. Sebbene l’inchiesta abbia rivelato che la maggior parte delle industrie dell’Unione non ha effettivamente subito un pregiudizio, è necessario esaminare anche la questione della probabilità di reiterazione del pregiudizio nel riesame in previsione della scadenza. Come menzionato sopra, in particolare al considerando 133, tale probabilità sussiste in questo caso.
(153)
EUSMET ha sostenuto che vi è stata una penuria di silicio sul mercato dell’Unione nel PIR, come dimostrato dalla sua affermazione che gli ordini di alcuni dei suoi membri non sono stati eseguiti dai produttori dei paesi terzi. Quest’affermazione non era però fondata su prove. Nella sua valutazione della capacità disponibile sul mercato, EUSMET ha preso in considerazione solo la capacità dei produttori dell’Unione e non ha tenuto conto delle importazioni dai paesi terzi, tra cui la Cina, poste sotto il regime di perfezionamento attivo. In conclusione, si ritiene quindi che non vi sia stata alcuna penuria e che sia stato possibile soddisfare la domanda del mercato grazie alle vendite dell’industria dell’Unione e al volume delle importazioni.
(154)
EUSMET ha anche affermato che l’industria dell’Unione limitava la produzione deliberatamente con fermate stagionali, limitando così le vendite sul mercato dell’Unione al fine di controllare i prezzi di vendita. Un produttore dell’Unione ha fatto ricorso a fermate della produzione, ma nel corso di questi periodi disponeva di scorte sufficienti per rifornire i suoi clienti secondo i contratti a lungo termine stipulati con loro. Un altro produttore dell’Unione ha fatto ricorso ad alcuni tagli di produzione, ma solo nel periodo successivo al PIR, e queste riduzioni non sono state ripetute. Per questo motivo l’affermazione di EUSMET che le fermate fossero intese a controllare i prezzi è stata considerata infondata.
(155)
Gli utilizzatori, comprensibilmente, desiderano disporre di un libero accesso a materie prime a buon mercato per essere più competitivi. Considerano essenziale la libertà di scelta delle fonti di approvvigionamento, poiché ritengono che un libero accesso al silicio diventerà più importante in futuro a causa dell’aumento della domanda di silicio previsto entro il 2013, in gran parte legato ai progetti nel settore dell’energia solare. EUSMET ha affermato che con il previsto aumento della domanda sul mercato del silicio dell’Unione negli anni fino al 2013, l’asserita penuria si aggraverà. Nonostante ciò, le cifre su cui sono basate queste ipotesi indicano che anche nel 2013 il consumo dell’Unione sarà inferiore a quello esistente nel periodo considerato. Non vi è quindi alcuna ragione per cui la futura domanda di silicio non possa essere soddisfatta. Inoltre, la libertà di approvvigionamento non può di per se stessa giustificare l’accettazione di pratiche di dumping. La concorrenza sul mercato dell’Unione richiede la parità di condizioni per tutti gli operatori.
(156)
Le industrie chimiche utilizzatrici hanno anche sottolineato che l’industria dell’Unione resterà un’importante fonte di approvvigionamento per garantire la disponibilità a breve termine del prodotto in esame, l’affidabilità delle forniture e un prodotto di qualità superiore al prodotto cinese.
(157)
L’inchiesta ha tuttavia dimostrato che le misure in vigore non hanno avuto effetti negativi significativi sulle loro attività. In particolare, alcune industrie chimiche utilizzatrici hanno aumentato considerevolmente le loro importazioni di silicio dalla RPC nel periodo in esame e la maggior parte di esse si trovava in una situazione finanziaria sana. Riassumendo, come nei precedenti riesami in previsione della scadenza, si è ritenuto che il mantenimento delle misure non avrebbe avuto un effetto negativo significativo sulle industrie utilizzatrici, tenendo presente anche il fatto che il livello delle misure proposte sarebbe stato ridotto notevolmente.
5. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(158)
In base a quanto precede, si è concluso che non esistono ragioni valide contrarie alla proroga delle misure antidumping.
I. MISURE ANTIDUMPING
(159)
Tutte le parti sono state informate delle considerazioni e dei fatti essenziali in base a cui si intendeva raccomandare la proroga delle misure in vigore, ma a un livello inferiore. È stato anche fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare osservazioni e richieste concernenti le informazioni comunicate. Le osservazioni presentate sono state analizzate, ma non hanno condotto ad alcuna modifica delle considerazioni e dei fatti essenziali in base a cui è stato deciso di mantenere le misure antidumping.
(160)
In seguito al riesame intermedio, effettuato conformemente all’articolo 11, paragrafo 3, e all’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, è opportuno istituire un dazio antidumping sulle importazioni del prodotto in esame originario della RPC al livello del margine più basso di pregiudizio su cui si basano le misure in vigore e dei margini di dumping rilevati nel presente riesame.
(161)
Di conseguenza, le misure saranno fissate al livello dei margini di dumping constatati, vale a dire il 16,3 % per l’unico gruppo di società cui sia stato concesso il TI e il 19,0 % per tutte le altre società.
(162)
Su questa base, in seguito a un’inchiesta a norma dell’articolo 13 del regolamento di base, le misure estese dal regolamento (CE) n. 42/2007 del Consiglio (13) alle importazioni di silicio spedito dalla Repubblica di Corea, dichiarato o no come originario di tale paese, vanno mantenute, ma ai livelli indicati al considerando 161.
(163)
Gli esportatori della Repubblica di Corea che intendano presentare una richiesta di esenzione dal dazio antidumping esteso, a norma dell’articolo 13, paragrafo 4, del regolamento di base, sono invitati a compilare un questionario per consentire alla Commissione di stabilire se l’esenzione è giustificata. L’esenzione può essere concessa dopo una valutazione della situazione del mercato del prodotto in esame, della capacità produttiva e dell’utilizzo degli impianti, dell’approvvigionamento e delle vendite, della probabilità che continuino ad essere applicate pratiche per le quali non esiste una motivazione sufficiente o una giustificazione economica e degli elementi di prova del dumping. Di norma la Commissione procede anche ad una visita di verifica in loco. La richiesta deve essere inviata alla Commissione e contenere tutte le informazioni pertinenti, in particolare qualsiasi modifica delle attività della società connesse alla produzione e alle vendite all’esportazione del prodotto in esame,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di silicio, attualmente classificato al codice NC 2804 69 00, originario della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sotto elencate è la seguente:
Società
Aliquota del dazio
Codice addizionale TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Tutte le altre società
19 %
A999
3. L’estensione del dazio antidumping definitivo applicabile alle importazioni di «tutte le altre società» della Repubblica popolare cinese (cioè 19,0 %) alle importazioni del prodotto descritto al paragrafo 1 e spedito dalla Repubblica di Corea, dichiarato o no originario di tale paese, è mantenuta (codice TARIC 2804690010).
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Le richieste di esenzione dal dazio esteso di cui all’articolo 1, paragrafo 3, del presente regolamento vanno presentate per iscritto in una delle lingue ufficiali dell’Unione e devono essere firmate da una persona autorizzata a rappresentare il richiedente.
2. La richiesta va inviata al seguente indirizzo:
Commissione europea
Direzione generale del Commercio
Direzione B
Ufficio: N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussels
BELGIO/BELGIË
Fax +32 22956505
3. A norma dell’articolo 13, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, la Commissione, dopo aver sentito il comitato consultivo, può autorizzare mediante una decisione l’esenzione delle importazioni di società che non eludono le misure antidumping istituite dal presente regolamento dal dazio esteso di cui all’articolo 1, paragrafo 3.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea e resta in vigore per un periodo di cinque anni.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, addì 25 maggio 2010.