PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 203/2012
ze dne 8. března 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o prováděcí pravidla pro ekologickou produkci vína
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 19 odst. 3 druhý pododstavec, čl. 21 odst. 2, čl. 22 odst. 1, čl. 38 písm. a) a článek 40 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007, a zejména hlava III kapitola 4 uvedeného nařízení, stanoví základní požadavky týkající se ekologické produkce zpracovaných potravin. Prováděcí pravidla k těmto základním požadavkům jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by mělo obsahovat zvláštní ustanovení pro ekologickou produkci vína. Tato ustanovení by se měla vztahovat na produkty odvětví vína podle nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (3).
(3)
Zpracování ekologického vína vyžaduje používání některých produktů a látek jako přísad nebo pomocných technických látek za přesně stanovených podmínek. Za tímto účelem a na základě doporučení studie vypracované v rámci Unie „Ekologické vinařství a výroba vína: vývoj technologií vhodných pro spotřebitele a životní prostředí za účelem zlepšení jakosti ekologického vína a právního rámce založeného na vědeckých poznatcích“ („Organic viticulture and wine-making: development of environment and consumer friendly technologies for organic wine quality improvement and scientifically based legislative framework“), známé rovněž jako „ORWINE“ (4), by podle článku 21 nařízení (ES) č. 834/2007 používání takových produktů a látek mělo být povoleno.
(4)
Některé produkty a látky používané jako přísady a pomocné technické látky pro enologické postupy podle nařízení Komise (ES) č. 606/2009 ze dne 10. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí (5), se získávají ze surovin zemědělského původu. V takovém případě mohou být suroviny dostupné na trhu v ekologické podobě. Na podporu rozvoje poptávky po těchto surovinách na trhu je třeba zvýhodnit používání přísad a pomocných technických látek získaných z ekologicky vypěstovaných surovin.
(5)
Postupy a techniky pro produkci vína jsou na úrovni EU stanoveny v nařízení (ES) č. 1234/2007 a v jeho prováděcích pravidlech uvedených v nařízení (ES) č. 606/2009 a v nařízení Komise (ES) č. 607/2009 ze dne 14. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o chráněná označení původu a zeměpisná označení, tradiční výrazy, označování a obchodní úpravu některých vinařských produktů (6). Používání těchto postupů a technik v ekologické produkci vína nemusí být v souladu s cíli a zásadami stanovenými v nařízení (ES) č. 834/2007, a zejména se zvláštními zásadami, které se vztahují na zpracování ekologických potravin, uvedenými v článku 6 nařízení (ES) č. 834/2007. Pro některé enologické postupy a procesy je proto třeba stanovit zvláštní omezení.
(6)
V produkci vína se uplatňují i některé jiné postupy, které se hojně používají při zpracování potravin a které rovněž mohou částečně ovlivňovat některé základní charakteristické znaky ekologických produktů a tím i jejich pravou povahu, ale v současnosti neexistují žádné jiné techniky, které by je nahradily. To platí o tepelném ošetření, filtraci, a používání iontoměničových pryskyřic. Tyto postupy by tudíž měly být pro producenty ekologického vína dostupné, jejich používání je však třeba omezit. Je třeba počítat s možností, že ve vhodném okamžiku bude nutno tepelné ošetření, iontové měniče a reverzní osmózu podrobit novému zkoumání.
(7)
Enologické postupy a procesy, které mohou být, pokud jde o pravou povahu ekologických produktů, zavádějící, je třeba z produkce ekologického vína vyloučit. To platí o zahušťování chladem, dealkoholizaci, odsíření fyzikálními metodami, elektrodialýze a používání katexů, neboť tyto enologické postupy významným způsobem mění skladbu produktu do té míry, že mohou být zavádějící, pokud jde o pravou povahu ekologického vína. Ze stejných důvodů, pokud jde o pravou povahu ekologického vína, může být zavádějící i používání nebo přidávání některých látek. Je proto vhodné stanovit, že tyto látky by se neměly při ekologických enologických postupech, ošetření a postupech používat nebo přidávat.
(8)
Pokud jde konkrétně o siřičitany, ze studie ORWINE vyplývá, že producenti ekologického vína v Unii již ve vínech vyrobených z ekologických hroznů snížení úrovně oxidu siřičitého v porovnání s maximálním obsahem oxidu siřičitého povoleným pro neekologická vína dosáhli. Je proto třeba stanovit pro ekologická vína vlastní maximální obsah síry, který by měl být nižší než hodnota povolená pro neekologická vína. Potřebná množství oxidu siřičitého závisí na různých kategoriích vína a na některých přirozených vlastnostech vína, zejména na obsahu cukru, který je třeba brát v úvahu při stanovování konkrétních maximálních úrovní oxidu siřičitého pro ekologická vína. Extrémní povětrnostní podmínky však mohou v některých vinařských oblastech způsobit obtíže, takže pro dosažení stability konečného produktu v daném roce bude nutné použít doplňkové hodnoty siřičitanů. Proto pokud jsou tyto podmínky splněny, je třeba umožnit zvýšení maximálního obsahu oxidu siřičitého.
(9)
Víno je produkt s dlouhou trvanlivostí a některá vína se před uvedením na trh tradičně skladují po několik let v sudech nebo nádržích. Podle nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 ze dne 24. června 1991 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin (7) a na omezenou dobu podle nařízení (ES) č. 889/2008 by při dodržení požadavků na označování podle uvedeného nařízení mělo být povoleno tato vína uvádět na trh do vyčerpání zásob.
(10)
Některá ze skladovaných vín již byla vyrobena postupy podle pravidel pro produkci ekologického vína stanovených v tomto nařízení. Pokud je možné to prokázat, mělo by být povoleno používání loga Společenství pro ekologickou produkci podle čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007, od 1. července 2010 nazývaného „logo EU pro ekologickou produkci“, s cílem umožnit řádné srovnání a soutěž mezi ekologickými víny vyrobenými předtím i poté, kdy toto nařízení vstoupí v platnost. V opačném případě by víno mělo být označeno pouze jako „víno vyrobené z ekologických hroznů“ bez označení logem EU pro ekologickou produkci, pokud je vyrobeno v souladu s nařízením (EHS) č. 2092/91 a s nařízením (ES) č. 889/2008 předtím, než bylo změněno tímto nařízením.
(11)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
Hlava II se mění takto:
a)
V čl. 27 odst. 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:
„Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007 lze při zpracování ekologických potravin s výjimkou produktů odvětví vína, na které se vztahují ustanovení kapitoly 3a, používat pouze tyto látky:“;
b)
vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA 3a
Zvláštní pravidla pro výrobu vína
Článek 29b
Oblast působnosti
1. Tato kapitola stanoví zvláštní pravidla ekologické produkce produktů odvětví vína podle čl. 1 odst. 1 písm. l) nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (8).
2. Nařízení Komise (ES) č. 606/2009 (9) a (ES) č. 607/2009 (10) se použijí, nestanoví-li tato kapitola výslovně jinak.
Článek 29c
Použití některých produktů a látek
1. Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 se produkty odvětví vína vyrábějí z ekologických surovin.
2. Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007 lze při výrobě produktů odvětví vína, a to i v průběhu procesů a enologických postupů, použít pouze produkty a látky uvedené v příloze VIIIa tohoto nařízení při splnění zvláštních podmínek a omezení stanovených v nařízení (ES) č. 1234/2007 a nařízení (ES) č. 606/2009, a zejména v příloze I A uvedeného nařízení.
3. Použijí se produkty a látky uvedené v příloze VIIIa tohoto nařízení a označené hvězdičkou, získané z ekologických surovin, jsou-li k dispozici.
Článek 29d
Enologické postupy a omezení
1. Aniž je dotčen článek 29c a zvláštní zákazy a omezení uvedené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku, jsou povoleny pouze enologické postupy, procesy a ošetření, včetně omezení stanovených v článku 120c a 120d nařízení (ES) č. 1234/2007 a v článku 3, v článcích 5 až 9 a 11 až 14 nařízení (ES) č. 606/2009 a v jejich přílohách, použité před dnem 1. srpna 2010.
2. Zakazuje se použití těchto enologických postupů, procesů a ošetření:
a)
částečné zahuštění chladem uvedené v příloze XVa části B bodě 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007;
b)
odsíření fyzikálními metodami uvedené v bodě 8 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
c)
ošetření elektrodialýzou k zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene uvedené v bodě 36 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
d)
částečná dealkoholizace vína uvedená v bodě 40 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
e)
ošetření katexem k zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene uvedené v bodě 43 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009.
3. Použití následujících enologických postupů, procesů a ošetření je povoleno za těchto podmínek:
a)
při tepelném ošetření podle bodu 2 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009 nesmí teplota překročit 70 °C;
b)
při odstřeďování a filtraci s inertními pomocnými filtračními látkami nebo bez nich podle bodu 3 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009 nesmí být velikost pórů menší než 0,2 μm.
4. Za účelem případného vyloučení nebo omezení Komise před 1. srpnem 2015 přezkoumá používání těchto enologických postupů, procesů a ošetření:
a)
tepelného ošetření uvedeného v bodě 2 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
b)
užití iontoměničových pryskyřic uvedeného v bodě 20 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
c)
reverzní osmózy podle části B bodu 1 písm. b) 1 přílohy XVa nařízení (ES) č. 1234/2007.
5. Veškeré změny zavedené po 1. srpnu 2010, pokud jde o enologické postupy, procesy a ošetření uvedené v nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo nařízení (ES) č. 606/2009, mohou být v ekologické produkci vína použity teprve po přijetí opatření nutných pro provádění pravidel produkce stanovených v čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 834/2007 a podle potřeby i postupu hodnocení podle článku 21 uvedeného nařízení.
c)
Článek 47 se mění takto:
i)
v prvním pododstavci se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
použití oxidu siřičitého o maximálním obsahu stanoveném podle přílohy I B nařízení (ES) č. 606/2009, jestliže výjimečné klimatické podmínky daného roku sklizně poškodí zdravotní stav ekologických hroznů v konkrétní zeměpisné oblasti v důsledku závažného napadení bakteriemi nebo houbami, což nutí vinaře k získání srovnatelného konečného produktu použít větší množství oxidu siřičitého než v předchozích letech.“;
ii)
druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
„Po udělení souhlasu příslušným orgánem si jednotlivé hospodářské subjekty uchovávají osvědčení o uplatnění výše uvedených výjimek. Členské státy informují ostatní členské státy a Komisi o výjimkách, které udělily podle prvního pododstavce písm. c) a e).“
2)
Hlava V se mění takto:
a)
V čl. 94 odst. 1 se doplňuje nové písmeno d), které zní:
„d)
do 1 měsíce od jejich schválení výjimky povolené členskými státy podle čl. 47 prvního pododstavce písm. c) a e).“;
b)
V článku 95 se odstavec 10a nahrazuje tímto:
„10a Pokud jde o produkty odvětví vína, přechodné období uvedené v odstavci 8 uplyne dne 31. července 2012.
Zásoby vína vyprodukovaného do 31. července 2012 v souladu s nařízením (EHS) č. 2092/91 nebo s nařízením (ES) č. 834/2007 mohou být uváděny na trh až do vyčerpání zásob a při splnění těchto požadavků na označování:
a)
logo Společenství pro ekologickou produkci uvedené v čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007, ode dne 1. července 2010 nazývané „logo EU pro ekologickou produkci“, lze použít za předpokladu, že při výrobě vína je dodržen postup podle hlavy II kapitoly 3a tohoto nařízení;
b)
hospodářské subjekty používající „logo EU pro ekologickou produkci“ uchovávají doklady po dobu nejméně 5 let po uvedení vína získaného z ekologických hroznů na trh, včetně dokladů o odpovídajícím množství vína v litrech podle kategorie vína v daném roce;
c)
pokud doklady uvedené v písmeni b) tohoto odstavce nejsou k dispozici, může být takové víno označeno jako „víno vyrobené z ekologických hroznů“, jestliže splňuje požadavky tohoto nařízení s výjimkou požadavků uvedených v hlavě II kapitole 3a uvedeného nařízení;
d)
víno označené jako „víno získané z ekologických hroznů“ nemůže nést označení logo EU pro organickou produkci.“
3)
Vkládá se nová příloha VIIIa, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. srpna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. března 2012.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 203/2012 DELLA COMMISSIONE
dell'8 marzo 2012
che modifica il regolamento (CE) n. 889/2008 recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 834/2007 del Consiglio in ordine alle modalità di applicazione relative al vino biologico
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 834/2007 del Consiglio, del 28 giugno 2007, relativo alla produzione biologica e all'etichettatura dei prodotti biologici e che abroga il regolamento (CEE) n. 2092/91 (1), in particolare l'articolo 19, paragrafo 3, secondo comma, l'articolo 21, paragrafo 2, l'articolo 22, paragrafo 1, l'articolo 38, lettera a), e l'articolo 40,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (CE) n. 834/2007, in particolare il capo 4 del titolo III, stabilisce le prescrizioni fondamentali relative alla produzione biologica di alimenti trasformati. Le modalità di applicazione delle suddette prescrizioni fondamentali sono state introdotte dal regolamento (CE) n. 889/2008 della Commissione, del 5 settembre 2008, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 834/2007 del Consiglio relativo alla produzione biologica e all'etichettatura dei prodotti biologici, per quanto riguarda la produzione biologica, l'etichettatura e i controlli (2).
(2)
È opportuno stabilire nel regolamento (CE) n. 889/2008 prescrizioni specifiche per la produzione di vino biologico. Tali prescrizioni devono applicarsi ai prodotti del settore vitivinicolo di cui al regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio, del 22 ottobre 2007, recante organizzazione comune dei mercati agricoli e disposizioni specifiche per taluni prodotti agricoli (regolamento unico OCM) (3).
(3)
L'elaborazione del vino biologico comporta l'uso di determinati prodotti e sostanze come additivi o coadiuvanti tecnologici a condizioni ben definite. A questo scopo e sulla base delle raccomandazioni contenute nello studio compiuto a livello dell'Unione sulla «Viticoltura ed enologia biologica: sviluppo di tecniche ecologicamente sostenibili e orientate alle richieste del consumatore per il miglioramento della qualità del vino biologico e per una normativa di riferimento basata su criteri scientifici» (noto anche come «Orwine») (4) l'uso di tali prodotti e sostanze deve essere autorizzato in conformità all'articolo 21 del regolamento (CE) n. 834/2007.
(4)
Determinati prodotti e sostanze, che sono utilizzati come additivi e coadiuvanti nelle pratiche enologiche a norma del regolamento (CE) n. 606/2009 della Commissione, del 10 luglio 2009, recante alcune modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 479/2008 del Consiglio per quanto riguarda le categorie di prodotti vitivinicoli, le pratiche enologiche e le relative restrizioni (5), sono ottenuti da materie prime di origine agricola. In questo caso le materie prime possono essere disponibili sul mercato in forma biologica. Allo scopo di promuoverne la domanda sul mercato, è necessario dare la preferenza all'uso di additivi e di coadiuvanti ottenuti da materie prime provenienti dall'agricoltura biologica.
(5)
Le pratiche e le tecniche di vinificazione sono stabilite a livello unionale dal regolamento (CE) n. 1234/2007 e dalle sue norme di attuazione previste dal regolamento (CE) n. 606/2009 e dal regolamento (CE) n. 607/2009 della Commissione, del 14 luglio 2009, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 479/2008 del Consiglio per quanto riguarda le denominazioni di origine protette e le indicazioni geografiche protette, le menzioni tradizionali, l'etichettatura e la presentazione di determinati prodotti vitivinicoli (6). L'utilizzo di queste pratiche e tecniche nella vinificazione biologica può non essere coerente con gli obiettivi e i principi stabiliti nel regolamento (CE) n. 834/2007, in particolare con i principi specifici applicabili alla trasformazione degli alimenti biologici, menzionati all'articolo 6 del regolamento (CE) n. 834/2007. È pertanto necessario introdurre restrizioni e limitazioni specifiche per determinati processi e pratiche enologiche.
(6)
Talune altre pratiche largamente utilizzate nella trasformazione degli alimenti possono essere utilizzate anche nella vinificazione e avere degli effetti anche su determinate caratteristiche essenziali dei prodotti biologici, e pertanto sulla loro vera natura, ma attualmente non esistono tecniche alternative in grado di sostituirle. Questo vale per i trattamenti termici, la filtrazione, l'osmosi inversa e l'uso di resine a scambio ionico. Di conseguenza è necessario che queste pratiche siano disponibili per i vinificatori biologici, ma il loro uso deve essere sottoposto a restrizioni. Occorre prevedere a tempo debito la possibilità di un riesame del trattamento termico, delle resine a scambio ionico e dell'osmosi inversa.
(7)
Le pratiche e i trattamenti enologici che potrebbero trarre in inganno quanto alla vera natura dei prodotti biologici devono essere esclusi dal processo di vinificazione di vino biologico. Questo vale per la concentrazione per raffreddamento, la dealcolizzazione, l'eliminazione dell'anidride solforosa tramite processo fisico, l'elettrodialisi e l'impiego di scambiatori di cationi, in quanto tali pratiche enologiche modificano notevolmente la composizione del prodotto al punto da poter trarre in inganno quanto alla vera natura del vino biologico. Per gli stessi scopi, anche l'utilizzo o l'aggiunta di certe sostanze potrebbero trarre in inganno quanto alla vera natura del vino biologico. È pertanto appropriato vietare l'uso o l'aggiunta di tali sostanze nell'ambito di pratiche e trattamenti enologici biologici.
(8)
Per quanto riguarda più specificamente i solfiti, i risultati dello studio Orwine hanno dimostrato che i vinificatori biologici dell'Unione già riescono a ridurre il tenore di anidride solforosa nei vini ottenuti da uve biologiche, rispetto al tenore massimo di anidride solforosa autorizzato per i vini non biologici. È pertanto opportuno stabilire un tenore massimo di zolfo specifico per i vini biologici, che dovrebbe essere inferiore al tenore autorizzato nei vini non biologici. I quantitativi necessari di anidride solforosa dipendono dalle varie categorie di vini nonché da alcune caratteristiche intrinseche del vino, in particolare il suo tenore di zuccheri, di cui occorre tenere conto nel fissare i livelli massimi di anidride solforosa specifici per i vini biologici. Tuttavia, condizioni climatiche estreme possono provocare difficoltà in talune zone viticole rendendo necessario l'uso di quantitativi supplementari di solfiti nell'elaborazione del vino per raggiungere la stabilità del prodotto finito di quell'annata. È quindi opportuno autorizzare l'aumento del tenore massimo di anidride solforosa qualora si verifichino le condizioni summenzionate.
(9)
Il vino è un prodotto a lunga durata di conservazione e determinati vini vengono conservati tradizionalmente per molti anni in botti o cisterne prima di essere immessi sul mercato. Alle condizioni stabilite dal regolamento (CEE) n. 2092/91 del Consiglio, del 24 giugno 1991, relativo al metodo di produzione biologico di prodotti agricoli e alla indicazione di tale metodo sui prodotti agricoli e sulle derrate alimentari (7) e per un periodo limitato in virtù del regolamento (CE) n. 889/2008, è opportuno autorizzare la commercializzazione di tali vini fino a esaurimento delle scorte mantenendo i requisiti di etichettatura previsti da tale regolamento.
(10)
Alcuni dei vini ancora in magazzino sono stati elaborati con un processo di vinificazione già conforme alle norme sulla produzione di vino biologico previste dal presente regolamento. Se questo può essere dimostrato, occorre autorizzare l'uso del logo comunitario di produzione biologica di cui all'articolo 25, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 834/2007, che dal 1o luglio 2010 si chiama «logo biologico dell'UE», per consentire un confronto e una concorrenza leali tra vini biologici prodotti anteriormente e successivamente all'entrata in vigore del presente regolamento. Se invece non sia possibile dimostrarlo, il vino può recare esclusivamente l'etichetta di «vino ottenuto da uve biologiche», senza il logo di produzione biologica dell'UE, purché sia stato ottenuto in conformità al regolamento (CEE) n. 2092/91 e al regolamento (CE) n. 889/2008 nella versione in vigore prima della modifica apportata dal presente regolamento.
(11)
Occorre pertanto modificare il regolamento (CE) n. 889/2008.
(12)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato di regolamentazione per la produzione biologica,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Il regolamento (CE) n. 889/2008 è così modificato:
1)
il titolo II è così modificato:
a)
all'articolo 27, paragrafo 1, il testo della frase introduttiva è sostituito dal seguente:
«Ai fini dell'articolo 19, paragrafo 2, lettera b), del regolamento (CE) n. 834/2007, solo le seguenti sostanze possono essere utilizzate nella trasformazione degli alimenti biologici, ad eccezione dei prodotti del settore vitivinicolo, ai quali si applicano le disposizioni del Capo 3 bis:»;
b)
è inserito un nuovo Capo 3 bis:
«CAPO 3 bis
Norme specifiche sulla vinificazione
Articolo 29 ter
Campo di applicazione
1. Il presente capo stabilisce norme specifiche per quanto concerne la produzione biologica di prodotti del settore vitivinicolo di cui all'articolo 1, paragrafo 1, lettera l), del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio (8).
2. Salvo esplicite disposizioni contrarie del presente capo, si applicano i regolamenti della Commissione (CE) n. 606/2009 (9) e (CE) n. 607/2009 (10).
Articolo 29 quater
Uso di taluni prodotti e sostanze
1. Ai fini dell'articolo 19, paragrafo 2, lettera a), del regolamento (CE) n. 834/2007, i prodotti del settore vitivinicolo sono ottenuti da materie prime biologiche.
2. Ai fini dell'articolo 19, paragrafo 2, lettera b), del regolamento (CE) n. 834/2007, solo i prodotti e le sostanze elencate nell'allegato VIII bis de presente regolamento possono essere utilizzati per l'elaborazione di prodotti del settore vitivinicolo, anche durante i processi e le pratiche enologiche, fatte salve le condizioni e restrizioni stabilite dal regolamento (CE) n. 1234/2007 e dal regolamento (CE) n. 606/2009, in particolare dall'allegato I A di quest'ultimo regolamento.
3. Se disponibili, sono utilizzati i prodotti e le sostanze elencati nell'allegato VIII bis del presente regolamento e contrassegnati con un asterisco, ottenuti da materie prime biologiche.
Articolo 29 quinquies
Pratiche enologiche e restrizioni
1. Fatti salvi l'articolo 29 quater e i divieti e le restrizioni specifici previsti dai paragrafi da 2 a 5 del presente articolo, sono consentiti solo le pratiche, i processi e i trattamenti enologici, con le restrizioni previste dagli articoli 120 quater e 120 quinquies del regolamento (CE) n. 1234/2007 e dagli articoli 3, da 5 a 9 e da 11 a 14 del regolamento (CE) n. 606/2009 e dai loro allegati, utilizzati anteriormente al 1o agosto 2010.
2. È vietato l'uso delle pratiche, dei processi e dei trattamenti enologici seguenti:
a)
concentrazione parziale a freddo ai sensi dell'allegato XV bis, sezione B.1, lettera c), del regolamento (CE) n. 1234/2007;
b)
eliminazione dell'anidride solforosa con procedimenti fisici ai sensi dell'allegato I A, punto 8, del regolamento (CE) n. 606/2009;
c)
trattamento per elettrodialisi per garantire la stabilizzazione tartarica del vino, ai sensi dell'allegato I A, punto 36, del regolamento (CE) n. 606/2009;
d)
dealcolizzazione parziale del vino ai sensi dell'allegato I A, punto 40, del regolamento (CE) n. 606/2009;
e)
trattamento con scambiatori di cationi per garantire la stabilizzazione tartarica del vino ai sensi dell'allegato I A, punto 43, del regolamento (CE) n. 606/2009.
3. L'uso delle pratiche, dei processi e dei trattamenti enologici seguenti è consentito alle seguenti condizioni:
a)
per i trattamenti termici ai sensi dell'allegato I A, punto 2, del regolamento (CE) n. 606/2009, la temperatura non può superare i 70 °C;
b)
per la centrifugazione e la filtrazione, con o senza coadiuvante di filtrazione inerte, ai sensi dell'allegato I A, punto 3, del regolamento (CE) n. 606/2009, la dimensione dei pori non può essere inferiore a 0,2 micrometri.
4. L'uso delle pratiche, dei processi e dei trattamenti enologici seguenti è riesaminato dalla Commissione anteriormente al 1o agosto 2015 allo scopo di porre termine gradualmente o limitare ulteriormente tali pratiche:
a)
i trattamenti termici di cui all'allegato I A, punto 2, del regolamento (CE) n. 606/2009;
b)
l'impiego di resine scambiatrici di ioni di cui all'allegato I A, punto 20, del regolamento (CE) n. 606/2009;
c)
l'osmosi inversa ai sensi dell'allegato XV bis, sezione B.1, lettera b), del regolamento (CE) n. 1234/2007.
5. Eventuali modifiche introdotte successivamente al 1o agosto 2010, per quanto riguarda le pratiche, i processi e i trattamenti enologici previsti dal regolamento (CE) n. 1234/2007 o dal regolamento (CE) n. 606/2009, possono essere applicate nella vinificazione biologica solo previa adozione delle misure necessarie per l'attuazione delle norme di produzione di cui all'articolo 19, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 834/2007 e, se necessario, di una procedura di valutazione conformemente all'articolo 21 dello stesso regolamento.
c)
l'articolo 47 è così modificato:
i)
al primo comma è aggiunta la lettera e) seguente:
«e)
l'uso di anidride solforosa fino a un tenore massimo da fissare conformemente all'allegato I B del regolamento (CE) n. 606/2009 se le condizioni meteorologiche eccezionali di una determinata campagna deteriorano la situazione sanitaria delle uve biologiche in una data zona geografica a causa di gravi attacchi batterici o micotici che obbligano il vinificatore a usare una quantità di anidride solforosa superiore agli anni precedenti per ottenere un prodotto finito comparabile.»;
ii)
il secondo comma è sostituito dal seguente:
«Previa approvazione dell'autorità competente, i singoli operatori conservano i documenti giustificativi del ricorso alle deroghe di cui sopra. Gli Stati membri si informano reciprocamente e informano la Commissione in merito alle deroghe concesse a norma del primo comma, lettere c) ed e).»;
2)
il titolo V è così modificato:
a)
all'articolo 94, paragrafo 1, è aggiunta la lettera d) seguente:
«d)
entro un mese dall'autorizzazione, le deroghe concesse dagli Stati membri a norma dell'articolo 47, primo comma, lettere c) ed e).»;
b)
all'articolo 95, il paragrafo 10 bis è sostituito dal seguente:
«10 bis. Per quanto concerne i prodotti del settore vitivinicolo, il periodo transitorio di cui al paragrafo 8 termina il 31 luglio 2012.
Le scorte di vini prodotti fino al 31 luglio 2012 in conformità del regolamento (CEE) n. 2092/91 o del regolamento (CE) n. 834/2007 possono continuare a essere immesse sul mercato fino a esaurimento delle scorte e nel rispetto delle seguenti condizioni in materia di etichettatura:
a)
può essere utilizzato il logo comunitario di produzione biologica, di cui all'articolo 25, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 834/2007, denominato dal 1o luglio 2010“logo biologico dell'UE”, a condizione che il processo di vinificazione sia conforme al titolo II, capo 3 bis, del presente regolamento;
b)
gli operatori che utilizzano il “logo biologico dell'UE” conservano le registrazioni documentali, per un periodo di almeno 5 anni dopo l'immissione sul mercato del vino ottenuto da uve biologiche, tra cui i quantitativi corrispondenti del vino in litri, per categoria di vino e per anno;
c)
se la documentazione di cui alla lettera b), del presente comma non è disponibile, il vino può essere etichettato come “vino ottenuto da uve biologiche”, a condizione che sia conforme ai requisiti del presente regolamento, esclusi i requisiti previsti al titolo II, capo 3 bis;
d)
il vino etichettato come “vino ottenuto da uve biologiche” non può recare il “logo biologico dell'UE”.»;
3)
è inserito un nuovo allegato VIII bis, il cui testo figura nell'allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o agosto 2012.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, l'8 marzo 2012