PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 270/2010
ze dne 29. března 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření mají formu valorického cla ve výši 38,1 %, s výjimkou pěti výslovně uvedených společností, na které se vztahují individuální sazby cla.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V roce 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal čínský vyvážející výrobce, společnost Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (dále jen „Power Team“ nebo „žadatel“). Sazba konečného antidumpingového cla z výrobků žadatele činí 36,5 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(4)
Žadatel konkrétně tvrdí, že nyní podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Žadatel proto uvedl, že běžná hodnota by v jeho případě měla být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Srovnání této běžné hodnoty a žadatelových vývozních cen do Evropské unie (EU) naznačuje dumpingové rozpětí výrazně nižší než současná úroveň opatření.
(5)
Žadatel proto uvedl, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření založenou na dříve stanovené úrovni dumpingu.
1.3 Zahájení přezkumu
(6)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum omezený na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli (3).
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(7)
Výrobek, který je předmětem dočasného přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem šetření, jež vedlo k uložení platných opatření (dále jen „původní šetření“), tj. jedná se o žehlicí prkna pocházející z Čínské lidové republiky, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základními součástmi, tj. podpěrou, deskou a rampou na žehličku, v současné době kódů KN ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(8)
Výrobek vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu a výrobek vyvážený do EU, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině (používané jako srovnatelná země) mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
Komise oficiálně informovala zástupce výrobního odvětví Unie, žadatele a zástupce vyvážející země o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(10)
Komise žadateli zaslala formulář žádosti o přiznání tržního zacházení (dále jen „tržní zacházení“) a dotazník a obdržela odpověď ve stanoveném termínu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Je třeba připomenout, že původní šetření, které vedlo k zavedení opatření, se týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období původního šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Tržní zacházení
(12)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,
-
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(13)
Žadatel požádal o přiznání tržního zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byl vyzván k vyplnění formuláře žádosti o přiznání tržního zacházení.
(14)
Šetřením bylo stanoveno, že žadatel nesplňuje kritérium tržního zacházení uvedené v první odrážce čl. 2 odst. 7 písm. c) (kritérium 1) základního nařízení, pokud jde o náklady nejdůležitějších vstupů. Bylo zjištěno, že po uplynutí období původního šetření, tj. po roce 2005, uložil stát vývozní omezení na několik výrobků z oceli, včetně základních surovin pro výrobu žehlicích prken, tj. ocelové desky, ocelových trubek a ocelového drátu. Je třeba poznamenat, že náklady na tyto suroviny představují značnou část celkových nákladů na suroviny. Zavedením vývozního cla se snížil podnět k vývozu, a tudíž se zvýšil objem výrobků k dispozici na domácím trhu, což naopak vedlo k nižším cenám. Rovněž bylo zjištěno, že čínští výrobci oceli měli k dispozici řadu subvenčních režimů (5); veřejně přístupná konta řady výrobců oceli rovněž potvrzují, že čínská vláda aktivně podporuje rozvoj odvětví výroby oceli v ČLR.
(15)
Domácí ceny oceli v ČLR byly tudíž v průběhu období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny na jiných velkých světových trzích, zejména ve srovnání s cenami oceli v Severní Americe a severní Evropě (6), a tyto cenové rozdíly nelze vysvětlit žádnou konkurenční výhodou ve výrobě oceli.
(16)
Vedle toho bylo z informací obsažených v dokumentaci zjištěno, že žadatel využíval výhod plynoucích z těchto uměle vytvořených nízkých a narušených cen oceli, jelikož kupoval suroviny na domácím čínském trhu.
(17)
Byl tedy vyvozen závěr, že nejdůležitější vstupy společnosti Power Team podstatně neodráží tržní hodnoty. V návaznosti se dospělo k závěru, že žadatel neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto nebylo možné mu přiznat tržní zacházení.
(18)
Žadatel, vyvážející země a příslušné výrobní odvětví Unie dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Své připomínky zaslal žadatel i výrobní odvětví Unie.
(19)
Žadatel předložil před uplynutím stanovené lhůty tři hlavní argumenty. Za prvé uvedl, že ceny společnosti Power Team za suroviny, byly v souladu s domácími cenami a že toto zjištění postačovalo ke splnění kritéria 1 v původním šetření. Společnost tedy považovala srovnání cen na čínském domácím trhu s cenami na jiných mezinárodních trzích s ocelí za porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti společnost rovněž zpochybnila relevantnost cen na trhu s ocelí v severní Evropě a Severní Americe, na jejichž základě bylo srovnání provedeno. Žadatel uvedl, že jistě existují ceny na jiných mezinárodních trzích, jako například turecké vývozní ceny, které jsou nižší než domácí ceny v ČLR.
(20)
Je vskutku nesporné, že žadatel splnil kritérium 1 v původním šetření, avšak nesplnil kritérium 2. Má se však za to, že k porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení nedošlo, protože nedošlo k žádné metodologické změně při hodnocení skutečnosti, zda společnost provozuje svou činnost za podmínek tržního hospodářství, a zejména zda stále splňuje kritérium 1. V obou šetřeních - původním i přezkumném - bylo hodnoceno, zda suroviny odráží tržní hodnoty. Jedním ze zkoumaných ukazatelů v obou šetřeních byly domácí ceny oceli, avšak v původním šetření neexistovaly žádné jiné významné činitele, u kterých by byl patrný vliv na ceny surovin. Metodologie tak zůstala nezměněna, lišila se pouze zjištění.
(21)
Z přezkumného šetření vyplynulo, že po období původního šetření, tj. od roku 2006, se okolnosti změnily, jelikož čínská vláda zavedla několik opatření odrazujících vývoz ocelových desek, ocelových trubek a ocelového drátu, a to zavedením vývozního cla a zrušením vývozní náhrady DPH. To mělo společně s výše uvedenými subvenčními režimy narušující účinek na domácí ceny oceli v Číně, protože zjištěný rozdíl mezi domácími cenami v Číně a domácími cenami zveřejněnými pro Severní Ameriku a severní Evropu se výrazně zvýšil zhruba o 30 %. Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení žadatel tento cenový rozdíl nenapadl.
(22)
Pokud jde o tvrzení, že domácí ceny oceli v Severní Americe a severní Evropě nejsou jedinými relevantními mezinárodními cenami, je třeba poznamenat, že oba trhy s ocelí byly zvoleny pro účely srovnání cen, jelikož se oba trhy vyznačují vysokou spotřebou oceli a jsou konkurenčními trhy s několika aktivními výrobci. Lze tak rozumně předpokládat, že tyto domácí ceny byly pro konkurenční tržní ceny reprezentativní. Mimoto nebylo tvrzení, že turecké vývozní ceny jsou nižší než domácí čínské ceny, v této fázi dále opodstatněno, tj. před uplynutím stanovené lhůty nebyly předloženy žádné konkrétní ceny. Dále nebylo podáno žádné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč by měly být turecké vývozní ceny - vzhledem k tomu, že turecký vývozní trh je ve srovnání s domácími trhy v Severní Americe a severní Evropě zjevně poměrně malý - považovány za relevantnější.
(23)
Společnost dále tvrdila, že při použití právních předpisů EU byla diskriminována, jelikož se v řadě nedávných jiných případů, ve kterých ocel představovala nejdůležitější vstup, vyskytly některé čínské společnosti produkující ocel, které splňovaly kritérium 1. Všechny tyto případy byly přezkoumány a bylo zjištěno, že žádné ze společností nebylo v uvedených případech přiznáno tržní zacházení, jelikož nesplnily alespoň jedno další kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Z důvodů administrativních úspor nebylo tedy nutné se obsáhle zaobírat kritériem 1, bylo-li jasné, že společnost by stejně nesplnila podmínky z jiného důvodu. V každém případě nedospěla Komise v žádném z těchto nedávných případů k závěru, že nedochází k narušení na čínském domácím trhu s ocelí, naopak bylo v nedávných případech zamítnuto tržní zacházení, kdykoliv byla zjištěna narušení v oblasti surovin (7).
(24)
V neposlední řadě žadatel tvrdil, že přizpůsobení běžné hodnoty by bylo vhodnější než nepřiznání tržního zacházení. Je však patrné, že přizpůsobení běžné hodnotě není vhodné vzhledem k tomu, že jedním z kritérií, která jsou posuzována při přiznávání tržního zacházení, je kritérium, že náklady nejdůležitějších vstupů musí odrážet tržní hodnoty. Pokud tomu tak není, mělo by být spíše odepřeno tržní zacházení a běžná hodnota by měla být nahrazena běžnou hodnotou srovnatelné země, zejména pokud suroviny tvoří významnou součást nákladů na vstupy.
(25)
Závěrem lze tedy konstatovat, že žádný z argumentů vznesených společností Power Team nebyl přesvědčivý ani nevedl k odlišnému hodnocení zjištění.
(26)
Výrobní odvětví Unie poukázalo na to, že čínská vláda značně zasáhla do odvětví výroby oceli, což vedlo EU a USA k požadavku, aby WTO uspořádala za účelem vyřešení této otázky konzultace.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by společnosti Power Team nemělo být přiznáno tržní zacházení.
(28)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení (ES) č. 452/2007, vyjádřil žadatel další připomínky ke zjištěním ohledně tržního zacházení.
(29)
Žadatel především znovu zdůraznil svůj argument, že jeho hlavní vstupy odrážejí tržní hodnoty v ČLR a že čínské ceny jsou ve všeobecném souladu s jinými mezinárodními trhy. Zatímco žadatel uznal skutečnost, že nárůst cen u hlavních vstupů byl v ČLR v roce 2008 ve srovnání s jinými mezinárodními trhy s ocelí nižší, trval na tom, že tomu tak nebylo z důvodů jakéhokoliv narušení, nýbrž z toho důvodu, že nižší ceny na čínském domácím trhu mohly být způsobeny ostatními čistě obchodními faktory. Žadatel poukázal na zvýšenou výrobu v roce 2008 a uvedl, že stávající antidumpingová či vyrovnávací cla uvalovaná na vývoz většiny ocelových vstupů vyrobených v ČLR vedla čínské výrobce k tomu, aby snížili své ceny na domácím trhu.
(30)
Je třeba poznamenat, že dodatečné informace o cenách předložené žadatelem podpořily zjištění, že hlavní suroviny pro výrobu žehlicích prken v roce 2008 byly v průměru výrazně levnější na čínském domácím trhu než na jiných velkých světových trzích.
(31)
Pokud jde o argument, že cenový rozdíl byl způsoben čistě obchodními faktory, tj. zvýšenou výrobou v ČLR, je třeba uvést, že tento argument nebyl dostatečně opodstatněn, zejména s ohledem na jakoukoliv možnou souvislost mezi údajným zvýšením výroby a situací ze strany poptávky. Žadatelův argument, že na dovoz řady ocelových výrobků z ČLR byla uvalována vyrovnávací cla, zároveň pouze dokazuje, že čínští výrobci oceli měli skutečně prospěch ze subvencí.
(32)
Žadatelův argument, že trh s ocelí v ČLR není narušen, nelze tedy podpořit a je třeba učinit definitivní závěr, že rozhodnutí ohledně tržního zacházení by nemělo být revidováno a že společnosti Power Team by nemělo být přiznáno tržní zacházení.
2.2 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se stanoví případné celostátní clo pro země spadající pod uvedený článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů,
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(34)
Žadatel, vedle požadavku o přiznání tržního zacházení rovněž požádal o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznáno tržní zacházení.
(35)
Z šetření vyplynulo, že žadatel splnil všechna výše uvedená kritéria, a lze tedy učinit závěr, že společnosti Power Team by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2.3 Běžná hodnota
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(37)
V oznámení o zahájení uvedla Komise svůj záměr opět použít Turecko, které bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření, jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, avšak žádný turecký výrobce v tomto prozatímním přezkumu nespolupracoval. Ke spolupráci však přistoupil ukrajinský vyvážející výrobce, který byl předmětem paralelního šetření pro účely jiného prozatímního přezkumu. Zúčastněné strany byly náležitě informovány a v dané fázi nebyly obdrženy žádné námitky vůči použití Ukrajiny jako srovnatelné země.
(38)
Jelikož nebyly shledány žádné zjevné důvody, proč nezvolit Ukrajinu jako srovnatelnou zemi, zejména s přihlédnutím k tomu, že žádný jiný výrobce ze třetí země nespolupracoval, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, tj. na základě ověřených informací, které poskytl spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi.
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zjištěno, že objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byl ve srovnání s vývozním prodejem žadatele do EU reprezentativní. Kromě toho byl u všech vyvážených typů výrobků srovnatelný domácí prodej (v případě potřeby upravený s ohledem na fyzikální vlastnosti) považován za reprezentativní, jelikož jejich objem prodeje představoval alespoň 5 % objemu odpovídajícího vývozního prodeje do EU.
(40)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej všech typů žehlicích prken v reprezentativních množstvích ve srovnatelné zemi mohl považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje příslušného typu žehlicího prkna nezávislým odběratelům.
(41)
Transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové tehdy, když se jednotková cena určitého typu výrobku rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady pro každý typ prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi během období šetření.
(42)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(43)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(44)
Žadatel po zveřejnění vznesl připomínku, že v případech, kdy ziskový prodej představuje méně než 10 % celkového objemu prodeje určitého typu, by měla být obvykle použita početně zjištěná běžná hodnota.
(45)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v tomto šetření se nevyskytla situace, kdy by ziskový prodej dosáhl objemu menšího než 10 %. Kromě toho se postup automatického početního zjištění běžné hodnoty za takových okolností již nepoužívá.
2.4 Vývozní cena
(46)
Ve všech případech byl dotčený výrobek prodán na vývoz nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím nezávislých obchodních subjektů v ČLR, a vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených cen či cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do EU.
(47)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že vývozní cena by měla být stanovena na základě prodejní ceny fakturované nezávislým čínským obchodním subjektem nezávislým odběratelům v EU, a nikoliv - jak tomu bylo v tomto případě - na základě zaplacené ceny či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný společností Power Team nezávislému obchodnímu subjektu v ČLR za účelem vývozu. Takový postup by však nebyl v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, podle kterého by měla být při prodeji výrobků na vývoz základem vývozní ceny první nezávislá transakce. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.5 Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na základě toho byly v oprávněných a podložených případech zohledněny rozdíly ve fyzických vlastnostech, přepravních nákladech, v nákladech na pojištění a manipulaci a v úvěrových nákladech. Vzhledem k tomu, že vývozní cena byla stanovena výlučně na základě domácího prodeje čínským obchodním subjektům na vývoz, nebylo důvodu připustit rozdíly ve zdanění, jelikož běžná hodnota byla rovněž stanovena na základě domácího prodeje v srovnatelné zemi, na kterou se vztahuje obdobný daňový režim. Jak běžná hodnota, tak i vývozní cena byly proto vypočteny na čistém základě DPH.
(49)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že seskupení typů výrobků (které bylo skutečně provedeno pro účely srovnání) vyvolává jisté pochybnosti s ohledem na správnost srovnání cen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že seskupení typů výrobků v tomto šetření bylo stejné jako seskupení v původním šetření a bylo považováno za nutné, aby mohla být zvýšena srovnatelnost výrobků prodávaných na vývoz do Unie společností Power Team a výrobků prodávaných na domácích trhu ve srovnatelné zemi. Rovněž je třeba poznamenat, že žadatel své tvrzení již dále neopodstatnil, zejména v souvislosti s tím, proč by provedené seskupení (které bylo vysvětleno ve zvláštním zveřejnění určeném žadateli) nemělo být vhodné. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.6 Dumpingové rozpětí
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(52)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Power Team, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie, činí 39,6 %.
3. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(53)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(54)
V této souvislosti se připomíná, že v původním šetření nebylo žadateli přiznáno tržní zacházení z důvodu zjištěných nesrovnalostí ohledně jeho účetních postupů. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že toto kritérium společnost Power Team splnila. Jak je však uvedeno výše, nesplňuje žadatel kritérium tržního zacházení uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážce základního nařízení týkající se nákladů na nejdůležitější vstupy. Co se týče tržního zacházení, pro žadatele se okolnosti tudíž nezměnily.
(55)
Údaje shromážděné a ověřené v šetření (tj. žadatelovy individuální ceny při vývozu do EU a běžná hodnota stanovená na Ukrajině jako srovnatelné zemi) však vedly k vyššímu dumpingovému rozpětí. Tato změna je považována za významnou a pokračující zachování současné úrovně opatření by k vyrovnání dumpingu již nepostačovalo.
4. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(56)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti Power Team na 39,6 %.
(57)
Pokud jde o výši zbytkového cla, je třeba připomenout, že v původním šetření byla míra spolupráce nízká. Clo pro nespolupracující společnosti tak bylo stanoveno ve výši, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří mají nejvyšší dumpingová rozpětí. Za použití stejné metodologie a s přihlédnutí k relevantním údajům poskytnutým žadatelem je třeba změnit zbytkové clo na 42,3 %.
(58)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení Rady (ES) č. 452/2007, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 452/2007 se mění takto:
-
údaje týkající se společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
údaje týkající se všech ostatních společností z ČLR uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. března 2010
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 270/2010 DEL CONSIGLIO
del 29 marzo 2010
recante modifica del regolamento (CE) n. 452/2007 che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di assi da stiro originarie, tra l'altro, della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l'articolo 11, paragrafo 3,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea, previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Misure in vigore
(1)
Con regolamento (CE) n. 452/2007 (2) il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di assi da stiro originarie, tra l'altro, della Repubblica popolare cinese (RPC). Le misure consistono in un dazio ad valorem del 38,1 %, fatta eccezione per cinque società, specificamente menzionate, soggette ad aliquote del dazio individuali.
1.2. Richiesta di riesame
(2)
Nel 2008, la Commissione ha ricevuto una domanda di riesame intermedio parziale a norma dell'articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base («il riesame intermedio»). La domanda, vertente unicamente sull'esame del dumping, è stata presentata da un produttore esportatore cinese, la Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou («Power Team» oppure «il richiedente»). L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al richiedente è pari al 36,5 %.
(3)
La società richiedente sosteneva che le circostanze che erano all'origine delle misure istituite erano cambiate e che tale cambiamento era di natura permanente. Il richiedente ha fornito prove a prima vista sufficienti del fatto che, per compensare il dumping, non è più necessario applicare la misura al livello attuale.
(4)
In particolare il richiedente ha dichiarato che attualmente egli opera in condizioni di economia di mercato, ovvero soddisfa i criteri stabiliti all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base. Il richiedente sostiene dunque che il valore normale dovrebbe essere determinato in conformità dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base. Un confronto tra tale valore normale e i prezzi applicati dal richiedente per l'esportazione nell'Unione europea (UE) indica che il margine di dumping sembra notevolmente più basso rispetto all'attuale livello della misura.
(5)
Secondo il richiedente, pertanto, per controbilanciare il dumping non sarebbe più necessario mantenere le misure al loro livello attuale, basato sul livello di dumping precedentemente stabilito.
1.3. Avvio di un riesame
(6)
Avendo determinato, previa consultazione del comitato consultivo, che sussistevano elementi di prova sufficienti per l'apertura di un riesame intermedio, la Commissione ha deciso di avviare un riesame intermedio a norma dell'articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, vertente unicamente sull'esame del dumping per quanto riguarda il richiedente (3).
1.4. Prodotto in esame e prodotto simile
(7)
Il prodotto oggetto del riesame intermedio è lo stesso dell'inchiesta in seguito a cui sono state adottate le misure in vigore («inchiesta iniziale»), vale a dire assi da stiro con o senza supporto, dotate o meno di piano aspirante, riscaldante e/o soffiante, comprendenti un braccio per stirare le maniche, e i componenti esse …/… nziali, vale a dire le gambe, il piano ed il portaferro, originari della Repubblica popolare cinese, che attualmente rientrano nei codici NC ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70, ex 8516 90 00.
(8)
Il prodotto fabbricato e venduto sul mercato interno cinese e quello esportato nell'UE, così come quello prodotto e venduto in Ucraina (scelta come paese di riferimento), hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e gli stessi usi, e possono pertanto essere considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
1.5. Parti interessate
(9)
La Commissione ha informato ufficialmente dell'apertura del riesame i rappresentanti dell'industria dell'Unione, il richiedente e i rappresentanti del paese esportatore. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione.
(10)
La Commissione ha inviato al richiedente un modulo di richiesta del trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM») e un questionario, ricevendo risposte entro i termini stabiliti. Essa ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione del dumping ed ha effettuato una verifica nella sede della società richiedente.
1.6. Periodo dell'inchiesta di riesame
(11)
L'inchiesta relativa al dumping ha riguardato il periodo compreso fra il 1o gennaio 2008 e il 31 dicembre 2008 («periodo dell'inchiesta di riesame» o «PIR»). Si ricorda che il periodo dell'inchiesta iniziale che ha portato all'istituzione delle misure era compreso tra il 1o gennaio 2005 e il 31 dicembre 2005 («periodo dell'inchiesta iniziale»).
2. RISULTATI DELL'INCHIESTA
2.1. Trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato («TEM»)
(12)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative alle importazioni originarie dalla RPC, il valore normale è determinato a norma dei paragrafi da 1 a 6 dell'articolo 2 di detto regolamento nel caso dei produttori per i quali sia accertata la rispondenza ai criteri stabiliti dall'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del medesimo regolamento, ovvero quando è dimostrata la prevalenza di condizioni di economia di mercato relativamente alla produzione e alla vendita del prodotto simile. Riassumendo, si tratta dei seguenti criteri:
-
le decisioni delle imprese vengono prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative interferenze statali, e i costi riflettono i valori di mercato,
-
le imprese dispongono di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente, che sono d'applicazione in ogni caso e in linea con le norme internazionali in materia di contabilità («IAS» - International Accounting Standards),
-
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato,
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà garantiscono stabilità e certezza del diritto,
-
le conversioni del tasso di cambio vengono effettuate ai tassi di mercato.
(13)
Il richiedente ha chiesto il TEM a norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base ed è stato invitato a compilare il relativo modulo di richiesta.
(14)
L'inchiesta ha stabilito che il richiedente non rispondeva al criterio per ottenere il TEM di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), primo trattino (primo criterio), del regolamento di base, relativo ai costi dei principali mezzi di produzione. Si è stabilito che dopo il periodo dell'inchiesta iniziale, ovvero dopo il 2005, lo Stato ha imposto restrizioni all'esportazione di diversi prodotti in acciaio, tra cui le principali materie prime utilizzate per la produzione di assi da stiro, ovvero lamiere, tubi e fili di acciaio. Si sottolinea che il costo di tali materie prime rappresenta una parte significativa del costo totale delle materie prime. L'istituzione di tasse all'esportazione ha diminuito l'incentivo ad esportare e ha quindi aumentato i volumi disponibili sul mercato interno, causando un calo dei prezzi. Si è inoltre riscontrato che i produttori di acciaio cinesi potevano beneficiare di diversi regimi di sovvenzione (5) e dai conti pubblicamente disponibili di diversi produttori di acciaio emerge che lo Stato cinese supporta attivamente lo sviluppo del settore dell'acciaio nella RPC.
(15)
Di conseguenza, i prezzi dell'acciaio sul mercato interno della RPC durante il periodo dell'inchiesta di riesame erano nettamente inferiori a quelli degli altri rilevanti mercati mondiali, in particolare i prezzi dell'acciaio nel Nord America e nel Nord Europa (6), e tali differenze di prezzo non possono essere spiegate da alcun vantaggio concorrenziale nella produzione dell'acciaio.
(16)
Dalle informazioni disponibili emerge inoltre che il richiedente beneficiava di tali prezzi dell'acciaio artificialmente bassi e distorti, poiché acquistava le materie prime sul mercato interno cinese.
(17)
Si è quindi concluso che i principali mezzi di produzione della Power Team non rispecchiano in modo sostanziale i valori di mercato. Di conseguenza si è concluso che il richiedente non ha dimostrato di soddisfare tutti i criteri enunciati all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base, e che non può pertanto essergli accordato il TEM.
(18)
Il richiedente, l'industria del paese esportatore e l'industria dell'Unione hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni in merito alle suddette conclusioni. Sono pervenute osservazioni dal richiedente e dall'industria dell'Unione.
(19)
Il richiedente ha avanzato tre argomentazioni principali entro il termine stabilito. In primo luogo la Power Team ha indicato che i prezzi delle sue materie prime erano ancora conformi ai prezzi del mercato interno e che ciò sarebbe stato sufficiente a soddisfare il primo criterio dell'inchiesta iniziale. Di conseguenza, la società ha sostenuto che il confronto dei prezzi sul mercato interno cinese con i prezzi degli altri mercati internazionali dell'acciaio costituisse una violazione dell'articolo 11, paragrafo 9, del regolamento di base. In tale contesto, la società ha inoltre messo in dubbio la pertinenza dei prezzi sui mercati dell'acciaio nel Nord Europa e nel Nord America sui quali si basa il confronto. Il richiedente ha indicato che esistevano anche prezzi praticati su altri mercati internazionali, ad esempio i prezzi all'esportazione turchi, che erano inferiori ai prezzi del mercato interno cinese.
(20)
È effettivamente vero che il richiedente soddisfaceva il primo criterio dell'inchiesta iniziale, ma non il secondo. Si ritiene tuttavia che non sussiste violazione dell'articolo 11, paragrafo 9, del regolamento di base, poiché non vi è stata modifica della metodologia utilizzata per valutare se la società opera in condizioni di economia di mercato e in particolare se soddisfa ancora il primo criterio. In entrambe le inchieste, quella iniziale e quella di riesame, è stato esaminato se i prezzi delle materie prime riflettevano i valori di mercato. In entrambe le inchieste uno degli indicatori esaminati erano i prezzi dell'acciaio sul mercato interno, ma nell'inchiesta iniziale nessun altro fattore significativo sembrava influenzare i prezzi delle materie prime. Di conseguenza la metodologia è rimasta la stessa mentre le conclusioni sono state diverse.
(21)
L'inchiesta di riesame ha rivelato che dopo il periodo dell'inchiesta iniziale, ovvero dopo il 2006, le circostanze sono cambiate poiché lo Stato cinese ha istituito diverse misure per scoraggiare l'esportazione di lamiere, tubi e fili di acciaio con l'introduzione di una tassa all'esportazione e la soppressione del rimborso dell'IVA all'esportazione. Tale cambiamento, combinato ai regimi di sovvenzione menzionati, ha avuto un effetto di distorsione sui prezzi dell'acciaio sul mercato interno cinese, in quanto la differenza di prezzo riscontrata tra tali prezzi e quelli pubblicati per il mercato interno del Nord America e del Nord Europa ha registrato un aumento significativo raggiungendo circa il 30 %. Tale differenza di prezzo non è stata contestata dal richiedente dopo la comunicazione delle conclusioni relative al TEM.
(22)
Per quanto concerne l'argomentazione secondo cui i prezzi dell'acciaio nel Nord America e nel Nord Europa non sono gli unici prezzi pertinenti a livello internazionale, si ricorda che entrambi i mercati dell'acciaio sono stati selezionati per il confronto dei prezzi in quanto presentano un elevato consumo di acciaio e costituiscono mercati concorrenziali con diversi produttori attivi. Si può quindi ragionevolmente ritenere che tali prezzi sul mercato interno fossero rappresentativi dei prezzi osservati su mercati concorrenziali. Inoltre, l'argomentazione secondo cui i prezzi all'esportazione turchi sarebbero inferiori ai prezzi del mercato interno cinese non è stata comprovata in questa fase, ovvero non sono stati comunicati prezzi concreti entro il termine stabilito. Non è stato inoltre spiegato perché i prezzi all'esportazione turchi dovrebbero essere considerati più pertinenti, tenuto conto che la dimensione del mercato all'esportazione turco appare relativamente ridotta rispetto ai mercati interni del Nord America e del Nord Europa.
(23)
In secondo luogo la società ha affermato di essere stata vittima di discriminazioni nell'applicazione del diritto dell'UE, poiché in numerosi altri casi recenti in cui l'acciaio costituiva uno dei principali mezzi di produzione, alcune società siderurgiche cinesi soddisfacevano il primo criterio. Tutti i casi citati sono stati esaminati ed è emerso che nessuna delle società interessate beneficiava del TEM, poiché esse non soddisfacevano almeno un altro criterio di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c) del regolamento di base. Pertanto, per ragioni di economia amministrativa, non è stato necessario indagare ulteriormente in merito al primo criterio quando risultava evidente che la società non sarebbe stata conforme per altre ragioni. Comunque, in nessuno dei recenti casi citati la Commissione ha concluso che non esisteva distorsione sul mercato interno cinese dell'acciaio, ma al contrario in casi recenti il TEM non è stato concesso ogni volta che si identificava una distorsione concernente le materie prime (7).
(24)
Il richiedente ha infine sostenuto che un adeguamento del valore normale sarebbe più appropriato di un rifiuto del TEM. Un adeguamento del valore normale sembra tuttavia inappropriato, poiché uno dei criteri per beneficiare del TEM è che il costo dei principali mezzi di produzione deve rispecchiare i valori di mercato. Se ciò non si verifica, la conseguenza dovrebbe essere il rifiuto del TEM e la sostituzione del valore normale con il valore normale di un paese di riferimento, in particolare se le materie prime costituiscono una parte importante dei costi dei mezzi di produzione.
(25)
In conclusione, nessuna delle argomentazioni sollevate dalla Power Team è stata convincente o ha portato a una diversa valutazione delle conclusioni.
(26)
L'industria dell'Unione ha sottolineato che lo Stato cinese era intervenuto in modo massiccio nel settore siderurgico, fatto che aveva già spinto l'UE e gli USA a chiedere consultazioni in seno all'OMC per risolvere la questione.
(27)
In base a quanto detto sopra sono confermati i risultati e le conclusioni secondo cui alla Power Team non va concesso il TEM.
(28)
Dopo la comunicazione dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare una modifica del regolamento (CE) n. 452/2007, il richiedente ha presentato ulteriori osservazioni in merito alle conclusioni relative al TEM.
(29)
Il richiedente ha essenzialmente reiterato l'argomentazione secondo cui i suoi principali mezzi di produzione rispecchierebbero i valori di mercato della RPC e i prezzi cinesi sarebbero ampiamente conformi ad altri mercati internazionali. Pur riconoscendo il fatto che l'aumento dei prezzi per i principali mezzi di produzione nel 2008 è stato meno marcato nella RPC rispetto ad altri mercati internazionali dell'acciaio, il richiedente ha affermato che la causa di ciò non era da ricercare in una distorsione, ma in altri fattori puramente commerciali che avrebbero mantenuto i prezzi inferiori sul mercato interno cinese. Il richiedente ha sottolineato l'aumento della produzione nel 2008 e ha indicato che i dazi antidumping e compensativi in vigore contro l'esportazione della maggior parte dei prodotti siderurgici fabbricati nella RPC hanno spinto i produttori cinesi a diminuire i loro prezzi sul mercato interno.
(30)
Si ricorda che le informazioni aggiuntive relative ai prezzi comunicate dal richiedente confermavano la conclusione secondo cui le principali materie prime per la produzione di assi da stiro nel 2008 erano in media notevolmente più economiche sul mercato interno cinese rispetto ad altri rilevanti mercati internazionali
(31)
Per quanto riguarda l'argomentazione secondo cui fattori puramente commerciali, ovvero l'aumento della produzione nella RPC, sarebbero all'origine della differenza di prezzo, si ricorda che tale argomentazione non è stata sufficientemente comprovata, in particolare per quanto concerne l'eventuale correlazione tra il presunto aumento della produzione e la situazione dalla parte della domanda. Allo stesso tempo, l'argomentazione avanzata dal richiedente, secondo cui sarebbero stati in vigore dazi compensativi contro le esportazioni di un certo numero di prodotti siderurgici originari della RPC, dimostra solamente che i produttori d'acciaio cinesi beneficiavano effettivamente delle sovvenzioni.
(32)
Di conseguenza l'argomentazione del richiedente, secondo cui il mercato dell'acciaio nella RPC non sarebbe distorto, non può essere accolta e si conclude in via definitiva che la determinazione del TEM non deve essere rivista e che tale trattamento non deve essere concesso alla Power Team.
2.2. Trattamento individuale («TI»)
(33)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, viene eventualmente stabilito un dazio applicabile su scala nazionale per i paesi che rientrano nel campo di applicazione di tale articolo, tranne nei casi in cui le società in questione sono in grado di provare che rispondono a tutti i criteri per il trattamento individuale di cui all'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base. Riassumendo, si tratta dei seguenti criteri:
-
nel caso di imprese di proprietà interamente o parzialmente straniera o di joint venture, sono liberi di rimpatriare i capitali e i profitti;
-
i prezzi e i quantitativi dei prodotti esportati, come pure le condizioni di vendita, sono determinati liberamente;
-
la maggior parte delle azioni appartiene a privati ed è dimostrato che la società è sufficientemente libera dall'ingerenza dello Stato;
-
le conversioni del tasso di cambio vengono effettuate ai tassi di mercato;
-
l'ingerenza dello Stato non è tale da consentire l'elusione dei dazi qualora si concedano aliquote diverse ai singoli esportatori.
(34)
Il richiedente, oltre al TEM, ha chiesto anche il TI nel caso in cui non potesse ottenere il primo.
(35)
L'inchiesta ha dimostrato che il richiedente soddisfa tutti i criteri di cui sopra e si è pertanto deciso di concedere alla Power Team il trattamento individuale.
2.3. Valore normale
(36)
L'articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base prevede che, in caso di importazioni da paesi non retti da un'economia di mercato e qualora non sia possibile concedere il TEM, per i paesi di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del medesimo regolamento il valore normale va determinato in base al prezzo o al valore costruito in un paese di riferimento.
(37)
Nell'avviso di apertura, la Commissione aveva annunciato l'intenzione di utilizzare nuovamente la Turchia come il paese di riferimento appropriato per determinare il valore normale per la RPC, poiché la Turchia era stata usata come riferimento durante l'inchiesta iniziale, ma nessun produttore turco ha collaborato nell'ambito della revisione intermedia. Tuttavia, un produttore esportatore ucraino che aveva partecipato a un'inchiesta parallela nel quadro di un altro riesame intermedio ha accettato di collaborare. Le parti interessate sono state debitamente informate e in questa fase non sono pervenuti commenti contrari all'utilizzo dell'Ucraina come paese di riferimento.
(38)
Dato che non sembra emergere alcuna ragione per non utilizzare l'Ucraina come paese di riferimento e in particolare dato che nessun altro produttore di un paese terzo ha collaborato, il valore normale è stato determinato in conformità all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, in base alle informazioni verificate ricevute dal produttore del paese di riferimento che ha collaborato.
(39)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, è emerso che il volume di vendite del prodotto simile effettuate sul mercato interno dal produttore del paese di riferimento che ha collaborato era rappresentativo rispetto al volume delle esportazioni effettuate dal richiedente verso l'UE. Inoltre, per tutti i tipi di prodotti esportati, le vendite interne comparabili (qualora necessario adeguate per tener conto delle caratteristiche fisiche del prodotto) sono state ritenute rappresentative poiché il loro volume corrispondeva almeno al 5% del volume delle corrispondenti vendite all'esportazione verso l'UE.
(40)
La Commissione ha quindi esaminato se le vendite di ciascun tipo di assi da stiro effettuate sul mercato interno del paese di riferimento in quantità rappresentative fossero da considerare come realizzate nel corso di normali operazioni commerciali, verificando la percentuale delle vendite remunerative del tipo di assi da stiro in questione ad acquirenti indipendenti.
(41)
Le vendite sul mercato interno sono state ritenute remunerative se il prezzo unitario di un determinato tipo di prodotto risultava uguale o superiore al costo di produzione. Si è pertanto provveduto a calcolare il costo di produzione di ciascun tipo di prodotto venduto sul mercato interno del paese di riferimento durante il periodo dell'inchiesta.
(42)
Se il volume delle vendite di un tipo di prodotto, effettuate a un prezzo netto pari o superiore al costo di produzione calcolato, rappresentava oltre l'80 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto e se il prezzo medio ponderato per quel tipo di prodotto era pari o superiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno. Quest'ultimo è stato calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite, anche non remunerative, di quel tipo di prodotto realizzate sul mercato interno durante il PI.
(43)
Se il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava l'80 % o una percentuale inferiore all'80 % del volume totale delle vendite di quel tipo, o se la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative di quello stesso tipo di prodotto.
(44)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni, il richiedente ha osservato che nei casi in cui le vendite remunerative sono inferiori al 10 % del volume totale delle vendite di quel tipo si dovrebbe di norma utilizzare un valore normale costruito.
(45)
A tale riguardo si fa presente che nel quadro della presente inchiesta non si è mai presentata una situazione con meno del 10 % di vendite remunerative. Inoltre, la pratica di costruire automaticamente un valore normale in tali circostanze non è più in vigore.
2.4. Prezzo all'esportazione
(46)
In tutti i casi il prodotto in esame è stato venduto per l'esportazione a clienti indipendenti dell'Unione attraverso operatori commerciali indipendenti della RPC, e pertanto il prezzo all'esportazione è stato stabilito conformemente all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, ovvero in base ai prezzi realmente pagati o pagabili per i prodotti venduti per l'esportazione verso l'UE.
(47)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni, il richiedente ha sostenuto che il prezzo all'esportazione dovrebbe essere stabilito in base al prezzo di vendita fatturato dall'operatore commerciale indipendente cinese ai clienti indipendenti dell'UE e non, come è stato fatto, in base al prezzo pagato o pagabile per il prodotto venduto all'esportazione dalla Power Team all'operatore commerciale indipendente della RPC. Tale approccio non sarebbe tuttavia conforme all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, secondo cui in caso di vendita dei prodotti all'esportazione, la prima transazione indipendente deve essere la base per stabilire il prezzo all'esportazione. Di conseguenza tale obiezione va respinta.
2.5. Confronto
(48)
Il valore normale e il prezzo all'esportazione sono stati confrontati allo stadio franco fabbrica. Onde garantire un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto conto, conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, delle differenze inerenti a vari fattori che, secondo quanto sostenuto e dimostrato, incidevano sui prezzi e sulla loro comparabilità. Su tale base sono stati effettuati, ove possibile e giustificato, adeguamenti per tener conto delle caratteristiche fisiche del prodotto, per i costi di trasporto, assicurazione, movimentazione e spese di credito. Poiché il prezzo all'esportazione è stato stabilito esclusivamente in base alle vendite effettuate sul mercato interno a operatori commerciali cinesi in vista dell'esportazione, un adeguamento per tener conto delle differenze a livello di tassazione non era giustificato, poiché anche il valore normale è stato stabilito in base alle vendite sul mercato interno del paese di riferimento che sono soggette a un regime fiscale simile. Sia il valore normale che il prezzo all'esportazione sono stati quindi calcolati su una base al netto di IVA.
(49)
In seguito alla comunicazione delle conclusioni, il richiedente ha sostenuto che il raggruppamento dei tipi di prodotto (che è stato effettivamente realizzato ai fini del confronto) farebbe sorgere alcuni dubbi in merito alla correttezza del confronto di prezzi.
(50)
A tale riguardo si ricorda che il raggruppamento dei tipi di prodotto per la presente inchiesta è identico a quello effettuato nell'inchiesta iniziale ed è stato considerato necessario al fine di aumentare la comparabilità dei prodotti venduti all'esportazione verso l'Unione dalla Power team e quelli venduti sul mercato interno nel paese di riferimento. Si indica inoltre che il richiedente non ha presentato elementi di prova che corroborassero la sua tesi, in particolare per quanto concerne le ragioni che renderebbero non appropriato il raggruppamento effettuato (e spiegato nel documento specifico inviato al richiedente). L'argomentazione deve pertanto essere respinta.
2.6. Margine di dumping
(51)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, la media ponderata del valore normale per ciascun tipo di prodotto è stata confrontata con la media ponderata del prezzo all'esportazione del corrispondente tipo di prodotto in esame. Il confronto ha dimostrato l'esistenza di pratiche di dumping.
(52)
Il margine di dumping della Power Team espresso in percentuale del prezzo netto, franco frontiera dell'Unione, è stato constatato al 39,6 %.
3. CARATTERE DURATURO DEL CAMBIAMENTO DI CIRCOSTANZE
(53)
In conformità all'articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, è stato inoltre verificato se il cambiamento delle circostanze poteva ragionevolmente essere considerato come duraturo.
(54)
A tale riguardo, si ricorda che al richiedente non è stato concesso il TEM nell'ambito dell'inchiesta iniziale a causa di irregolarità accertate nelle sue pratiche contabili. Il presente riesame ha concluso che la Power Team ha soddisfatto questo criterio. Tuttavia, come indicato sopra, il richiedente non rispondeva al criterio per ottenere il TEM di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), primo trattino, del regolamento di base, relativo ai costi dei principali mezzi di produzione. Di conseguenza, per quanto concerne il TEM, le circostanze non sono cambiate per il richiedente.
(55)
Tuttavia, i dati raccolti e verificati durante l'inchiesta (ovvero i prezzi individuali del richiedente praticati all'esportazione verso l'UE e un valore normale stabilito in Ucraina quale paese di riferimento) hanno indicato un margine di dumping superiore. Tale cambiamento è considerato significativo e per eliminare il dumping non sarebbe più sufficiente mantenere la misura al suo livello attuale.
4. MISURE ANTIDUMPING
(56)
In base alle conclusioni della presente inchiesta di riesame si ritiene opportuno modificare al 39,6 % il dazio antidumping applicabile alle importazioni del prodotto in esame provenienti dalla Power Team.
(57)
Per quanto concerne il livello del dazio residuo, si ricorda che durante l'inchiesta iniziale la collaborazione è stata scarsa. Per questo motivo il dazio per le società che non hanno collaborato è stato fissato a un livello corrispondente alla media ponderata dei margini di dumping calcolati per i tipi di prodotto dalle vendite più rappresentative venduti dai produttori esportatori che hanno collaborato e che hanno registrato i margini di dumping più elevati. Applicando la stessa metodologia e considerando i dati pertinenti trasmessi dal richiedente, il dazio residuo deve essere modificato al 42,3 %.
(58)
Le parti interessate sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intendeva raccomandare una modifica del regolamento (CE) n. 452/2007 e hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni al riguardo. Le osservazioni comunicate dalle parti sono state esaminate e, ove opportuno, le conclusioni definitive sono state debitamente modificate.
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Il regolamento (CE) n. 452/2007 è così modificato:
-
la voce relativa alla società Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou nella tabella dell'articolo 1, paragrafo 2 è sostituita dalla seguente:
Paese
Costruttore
Aliquota del dazio (%)
Codice addizionale TARIC
RPC
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
39,6
A783
-
la voce relativa a tutte le altre società della RPC nella tabella dell'articolo 1, paragrafo 2 è sostituita dalla seguente:
Paese
Costruttore
Aliquota del dazio (%)
Codice addizionale TARIC
RPC
Tutte le altre società
42,3
A999
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 29 marzo 2010.