NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1035/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 4. ledna 2010 obdržela Komise podnět týkající se dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení společnostmi Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. a Zakłady Azotowe Puławy (dále jen „žadatelé“) představujícími podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby melaminu v Unii.
(2)
Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostatečné odůvodnění k zahájení řízení.
(3)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) Komise dne 17. února 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
2. Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjišťování dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli v průběhu období šetření (od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009) základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
V rámci postupu pro výběr vzorku bylo získáno sedm odpovědí od vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě společnosti však od další spolupráce při šetření odstoupily v rané fázi. Výběr vzorku už tedy nebyl nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorek nebude vybrán.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádaly tři skupiny čínských vyvážejících výrobců a jedna společnost samostatně. Jedna další skupina požádala pouze o individuální zacházení.
(8)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpovědělo pět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce ve Spojených státech amerických, což byla navržená srovnatelná země, jak je uvedeno v oznámení o zahájení, a jeden výrobce v jiné možné srovnatelné zemi, Indonésii. Na dotazník rovněž odpověděli tři výrobci v Unii a sedm uživatelů spolupracovalo zasláním odpovědi na dotazník. Žádný z dovozců nedodal Komisi informace, a ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Rakousko
-
DSM Melamine B.V. (nyní OCI Melamine B.V.), Nizozemsko
-
Zakłady Azotowe Puławy, Polsko
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
skupina Sichuan Chemical: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd a M&A Chemicals Corporation
-
skupina Sichuan Golden Elephant: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
-
skupina Shandong Liaherd: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd
-
skupina Henan Junhua: Henan Junhua Chemical Company Ltd a Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
(10)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce, který žádal pouze o individuální zacházení, a vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů z Indonésie jako srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
(c)
Výrobci v Indonésii
-
DSM Kaltim Melamine (DKM)
3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je melamin, v současnosti kódu KN 2933 61 00, pocházející z Čínské lidové republiky.
(13)
Melamin je bílý krystalický prášek získávaný z močoviny. Melamin se používá zejména v laminátech, lisovacích práškách, deskách na bázi dřeva a pryskyřicích pro povrchové úpravy.
2. Obdobný výrobek
(14)
Šetření ukázalo, že melamin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, melamin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, melamin dovážený do Unie z ČLR a melamin vyráběný a prodávaný v Indonésii, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(15)
Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(17)
Tři skupiny vyvážejících výrobců a jeden vyvážející výrobce z ČLR požádali o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(18)
U všech těchto spolupracujících společností v ČLR si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
U všech spolupracujících vyvážejících výrobců a skupin v ČLR bylo shledáno, že nesplňují kritéria pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Všechny společnosti se sídlem v ČLR, které se podílejí na výrobě nebo uvádění melaninu na trh, byly vyzvány k požádání o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud by jedné skupině bylo odmítnuto udělení zacházení jako v tržním hospodářství, pak je odmítnuto i skupině jako celku.
(20)
U těch společností, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu za účelem výroby melaminu, bylo toto odmítnutí odůvodněno tím, že náklady na nejdůležitější vstup, zemní plyn, se nezakládají v zásadě na tržní hodnotě, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stanovilo, že důvodem byly zásahy státu na trhu se zemním plynem v ČLR.
(21)
Na trhu se zemním plynem v ČLR dominují tři státní společnosti. Společnosti vyrábějící močovinu, kterou poté používají k výrobě melaminu, těží z nízkých, státem stanovených cen plynu pro výrobu močoviny. Společnost vyrábějící močovinu, která je hnojivem a je důležitá pro čínské zemědělství a potravinářský průmysl, platí za plyn podstatně nižší cenu než společnosti, které potřebují plyn pro jiná průmyslová použití. Kromě tohoto mechanismu dvojích cen, je cena zemního plynu pro průmyslové použití sama o sobě zkreslena státními zásahy a je podstatně nižší než cena zemního plynu na světovém trhu.
(22)
Tato nízká cena plynu umožňuje uvedeným výrobcům melaminu vyrábět jej za nepřirozeně snížené ceny, přičemž využívají výhody zkreslené nízké ceny zemního plynu. Jelikož zemní plyn tvoří převážnou část nákladů na močovinu (kolem 80 %) a tato močovina představuje 50 až 60 % nákladů na výrobu melaminu, nelze považovat kritérium 1 za splněné u těch společností v ČLR, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu.
(23)
Některé společnosti však samy močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Avšak samotný trh močovinou je také zkreslený třemi hlavními druhy zásahů státu. Za prvé, existencí přísných dovozních kvót na močovinu a vývozních daní ve výši 110 % během sezóny a 10 % mimo sezónu v období šetření. Za druhé, čínská vláda od 1. července 2005 osvobodila domácí prodej močoviny od DPH. Za třetí, čínská vláda je přímým účastníkem trhu prostřednictvím státního systému pro hnojiva, který funguje od roku 2004 a v rámci kterého stát nakupuje močovinu přímo od výrobců s cílem zajistit strategickou rezervu, a také může uvolnit množství močoviny pro domácí trh. Výrobci močoviny rovněž využívají výhody preferenčních sazeb za elektřinu, preferenčních sazeb za nákladní železniční přepravu a, jak je uvedeno výše, preferenčních cen zemního plynu.
(24)
Omezení vývozu v kombinaci s výhodami v případě domácího prodeje vedou ke snižování objemu vývozu močoviny, a tím k odklonu dodávek na domácí trh a vytvoření tlaku na snižování domácí ceny. Tato nízká domácí cena je přímým důsledkem státních zásahů na trhu s močovinou v ČLR. Kritérium 1 proto nemůže být považováno za splněné u těch společností v ČLR, které močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od třetích stran.
(25)
Kromě obecné situace popsané výše jedna skupina společností nesplnila ostatní požadavky kritéria 1, jelikož holdingová společnost je zcela ve vlastnictví státu, který je také většinovým vlastníkem jednotlivých společnosti v rámci skupiny. Tato skupina proto podléhá výrazným státním zásahům v souvislosti s významnými obchodními rozhodnutími.
(26)
Dvě společnosti nesplnily kritérium 2 či kritérium 3. Jedna z nich nebyla schopna předložit úplné účetní záznamy a od veřejného orgánu získala bezplatně kancelářské prostory. Druhá společnost nevedla své účetnictví v souladu s mezinárodními účetními standardy a nebyla schopna prokázat, že se převzetí společnosti, která byla ve vlastnictví státu, uskutečnilo za reálnou hodnotu.
(27)
Jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 3, jelikož nezaplatila žádný úrok z dluhu v souvislosti s prodejem svých akcií vydaných v rámci privatizačního procesu. Konkrétněji, na počátku privatizačního procesu byl akcionáři zapůjčen zpět kapitál, který investoval. Při následných převodech akcií bylo převzetí závazku použito jako platba. Půjčku splatil tehdy soukromý vlastník uvedených akcií až po deseti letech, aniž by kdy byl účtován či zaplacen jakýkoli úrok z dané částky.
(28)
Jedné společnosti bylo odmítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož její prodejní společnost ve spojení, která také obchodovala s dotčeným výrobkem, nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(30)
Bylo předloženo několik písemných stanovisek a konalo se slyšení s některými vyvážejícími výrobci. Vyvážející výrobci tvrdili, že v ČLR se přibližně 70 % močoviny vyrábí převážně s použitím uhlí jako hlavního vstupu a pouze asi 30 % močoviny se vyrábí ze zemního plynu. Jelikož však stát rovněž zasahuje do trhu s močovinou, jak je uvedeno v 23. a 24. bodě odůvodnění, nemění se tím závěr, že náklady na výrobu melaminu jsou významně zkresleny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Další tvrzení, přednesená v písemných stanoviscích a slyšení po poskytnutí informací, nebyla takového rázu, aby změnila návrh na odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství všem společnostem, které o to požádaly.
(32)
Z výše uvedeného vyplývá, že žádná ze spolupracujících společností v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto společnostem by se mělo odmítnout zacházení jako v tržním hospodářství. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Všechny společnosti a skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádaly o individuální zacházení v případě, že by jim nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho jedna společnost požádala pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že tři z pěti vyvážejících výrobních společností nebo skupin v ČLR splnily všechny požadavky pro udělení individuálního zacházení. Jedné skupině společností v ČLR bylo odmítnuto individuální zacházení z toho důvodu, že holding je zcela ve vlastnictví státu a že stát je většinovým vlastníkem jednotlivých společností v rámci skupiny. Další společnosti bylo odmítnuto individuální zacházení, jelikož prodejní společnost ve spojení nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení. Nebylo proto možné posoudit kritéria pro udělení individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(37)
Komise posoudila, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země a zaslala dotazníky výrobcům melaminu v Indii, Íránu, Indonésii a ve Spojených státech amerických. Na dotazníky odpověděli pouze výrobci melaminu v USA a v Indonésii.
(38)
Po posouzení odpovědí byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, která se jeví jako otevřený trh s nízkým dovozním clem a s významným dovozem z několika třetích zemí. Navíc bylo zjištěno, že struktura nákladů indonéského výrobce byla srovnatelnější s čínským výrobcem než struktura nákladů amerického výrobce, a proto by vedla ke stanovení realističtější běžné hodnoty. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Indonésie považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(39)
Nakonec žádná zúčastněná strana, včetně žadatelů, netvrdila, že by se měly pro účely stávajícího šetření jako vhodná srovnatelná země použít Spojené státy americké.
(40)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího indonéského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na základě kterých lze stanovit běžnou hodnotu.
(41)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Indonésie je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi.
(43)
Dotčený výrobek se prodával v reprezentativním množství na indonéském domácím trhu.
(44)
Jelikož prodej na domácím trhu zákazníků, kteří nebyli ve spojení, nebyl během období šetření ziskový, byla běžná hodnota početně určena použitím výrobních nákladů indonéského výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a za zisk na domácím trhu.
(45)
Náklady PSR a zisk byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) na základě jiné přiměřené metody srovnáním nákladů PSR a zisku s výrobním odvětvím Unie. Použitá výše nákladů PSR byla považována za přiměřenou, jelikož byla v souladu s PSR ve výrobním odvětví Unie. Výše zisku se blížila hodnotě dosahované výrobním odvětvím Unie v ziskových letech. Nebyly žádné náznaky, že by takový zisk převýšil zisk obvykle realizovaný jinými vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(46)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(47)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
4. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(49)
Dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(50)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a její společnost ve spojení Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd a její společnosti ve spojení Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd a její společnost ve spojení Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(51)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(52)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla malá, tj. 30%, bylo celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vývozce v ČLR stanoveno srovnáním běžné hodnoty stanovené pro Indonésii s údaji o vývozních cenách spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení.
(53)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 65,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(54)
Podnět podaly tři hlavní výrobci melaminu v Unii, jejichž výrobní zařízení se nacházejí v Rakousku, Německu a Itálii (Borealis), Nizozemsku (DSM) a Polsku (Puławy), na něž společně připadá více než 90 % celkové výroby v Unii během období šetření. Dva další výrobci s nižším objemem výroby neměli proti zahájení šetření námitky.
(55)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(56)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii v období šetření činila asi 340 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby v Unii použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu.
2. Spotřeba v Unii
(57)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili. Odhad byl založen na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
367 476
388 567
323 638
266 178
Index
100
105
88
72
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(58)
Spotřeba se v letech 2006-2007 zvýšila o 5 %, v letech 2007-2008 poklesla o 17 % a v období šetření poklesla o 16 %. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 28 %.
(59)
Pokles spotřeby melaminu lze přisuzovat konjunktuře, a zejména dočasnému zmenšení trhů s bydlením a stavebních trhů, což jsou nejdůležitější trhy pro hlavní oblasti použití melaminu. Melamin představuje v tomto odvětví významný vstupní materiál a neočekává se, že by byl nahrazen jinými materiály. Proto se očekává, že poptávka po melaminu se spolu s celkovým hospodářským oživením opět zvýší.
3. Dovoz z dotčené země do Unie
a) Objem, cena a podíl dovozu z ČLR na trhu
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz melaminu z ČLR se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
26 565
42 750
34 595
17 434
Index
100
161
130
66
Zdroj: Eurostat
(61)
Čínský dovoz se na trhu Unie v letech 2006-2008 zvýšil. Zatímco celková spotřeba na trhu EU se v témže období o 12 % snížila, objem prodeje čínských vývozců na trhu Unie se o 30 % zvýšil. Jak je uvedeno v tabulce níže, zvýšil se v uvedeném období i podíl na trhu.
(62)
V období šetření se situace obrátila: spotřeba o 18 % poklesla, ale objem vývozu čínských výrobců poklesl ještě více. V souvislosti s nižším objemem vývozu ztratil čínský dovoz v období šetření podíl na trhu.
Tabulka 3
Podíl dovozu z ČLR na trhu
2006
2007
2008
OŠ
Podíl na trhu
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Index
100
153
148
91
Na základě údajů z Eurostatu se zdá, že čínská dovozní cena se v posuzovaném období celkově o 10 % zvýšila.
Tabulka 4
2006
2007
2008
OŠ
Průměrná cena za tunu
814 EUR
802 EUR
1 149 EUR
896 EUR
Index
100
99
141
110
Zdroj: Eurostat
(63)
Úroveň spolupráce ze strany čínských vývozců však byla nízká a šetření ukázalo, že průměrná dovozní cena spolupracujících čínských výrobců, na něž připadá 30 % celkového čínského dovozu, byla mnohem nižší než cena zjištěná Eurostatem a nižší než cena výrobního odvětví Unie a v období šetření činila v průměru 806 EUR za tunu.
(64)
V této fázi šetření se proto má za to, že při analýze újmy a příčinných souvislostí by měla být vzata v úvahu cena ověřená v prostorách spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně.
(65)
V průběhu šetření tvrdily některé zúčastněné strany, že melamin dovezený z Číny je nižší kvality než melamin vyrobený výrobním odvětvím Unie a že jej pro určitá použití, např. na plochy, nelze upotřebit. Vzhledem k tomu, že toto tvrzení se nepodařilo prokázat, nebylo k němu v této fázi šetření přihlédnuto.
b) Cenové podbízení
(66)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny (zejména v případě nákladů na dopravu a manipulaci) na úroveň cen ze závodu a byly srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF.
(67)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 10,3 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2006 do konce období šetření.
b) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2006
2007
2008
OŠ
Výroba (v tunách)
378 961
371 564
358 794
304 028
Index
100
98
95
80
Kapacita (v tunách)
442 000
442 000
396 200
396 200
Index
100
100
90
90
Využití kapacity
86 %
84 %
91 %
77 %
Index
100
98
106
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(69)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v uvedeném období snížila o 20 %. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 10 %.
(70)
Výrobní odvětví Unie snížilo v roce 2008 svou výrobní kapacitu až na přibližně 396 200 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity v období šetření snížilo z 86 % v roce 2006 na 77 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2008 do období šetření.
c) Objem prodeje a podíl na trhu
(71)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 6
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
254 707
274 211
241 867
215 469
Index
100
108
95
85
Podíl na trhu
74 %
75 %
80 %
86 %
Index
100
107
107
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(72)
Zatímco spotřeba Unie během roku 2006 a období šetření poklesla o 28 %, objem prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie poklesl o 15 %. Proto mohlo výrobní odvětví Unie navýšit svůj podíl na trhu ze 74 % v roce 2006 na 86 % v období šetření.
d) Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie a výrobní náklady
(73)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k výraznému poklesu prodejních cen o 26 %.
Tabulka 7a
2006
2007
2008
OŠ
Průměrná cena za tunu
949 EUR
998 EUR
1 217 EUR
898 EUR
Index
100
105
128
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(74)
Bylo zjištěno, že se průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření snížily o 2 %. V tomtéž období však bylo výrobní odvětví Unie nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než výrobní náklady.
(75)
Výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7b
2006
2007
2008
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
1 076 EUR
1 054 EUR
1 229 EUR
1 060 EUR
Index
100
98
114
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník
e) Zásoby
(76)
Zásoby v období šetření představovaly asi 5 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 68 %, zejména od roku 2008 do období šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 8
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby (v tunách)
51 650
31 019
48 732
16 611
Index
100
60
94
32
Zdroj: Odpovědi na dotazník
f) Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 9
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
706
688
613
606
Index
100
97
87
86
Náklady na pracovní sílu (v EUR na FTE)
57 736
57 248
63 273
61 025
Index
100
99
110
106
Produktivita (v jednotkách na FTE)
537
540
585
502
Index
100
101
109
94
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(77)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl v roce 2008 počet zaměstnanců snížen o 13 % a v období šetření o další 1 %. Na pokles produktivity je třeba pohlížet v souvislosti s obecným charakterem těchto opatření, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily, a sice o 6 %.
g) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 10
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
Rok/rok
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
-5 091
36 162
19 682
-20 847
Rok/rok
41 253
-18 480
-40 529
Investice (v tis. EUR)
29 070
14 630
32 540
21 465
Index
100
50,3
112
74
Návratnost investic
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
Rok/rok
+7 %
+1 %
-23 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze ztráty ve výši 9,9 % v roce 2006 na ztrátu ve výši 18 % v období šetření. K této situaci došlo navzdory snížení výrobních nákladů výrobního odvětví Unie o 14 % od roku 2008 do období šetření, jak je patrné z tabulky č. 7b výše.
(79)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok během posuzovaného období výrazný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(80)
Vzhledem k výše uvedenému byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat kvůli významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období omezená. V důsledku toho poklesly investice v posuzovaném období o 26,2 %.
h) Růst
(81)
Zatímco se spotřeba Unie od roku 2006 do období šetření snížila o 28 %, výrobní odvětví Unie snížilo svůj objem prodeje na trhu Unie o 15 %. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 15 % méně výrazný než pokles spotřeby Unie, který činil 28 %. Proto během téhož období vzrostl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 12 procentních bodů.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(83)
Šetření ukázalo, že některé ukazatele hospodářské situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zhoršily.
(84)
Objem prodeje se snížil o 15 %, objem výroby o 20 %, využití výrobních zařízení pokleslo z 86 % na 77 %, zaměstnanost bylo třeba snížit o 14 %. V tomtéž období se ceny snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k poklesu prodejní ceny o 26 %, jelikož ziskovost byla dramaticky nízká a měla negativní dopad na investice a finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic.
(85)
I když výrobní odvětví Unie dokázalo v době klesající spotřeby zvýšit svůj podíl na trhu Unie o 12 procentních bodů, nízká úroveň cen na trhu Unie, zejména v období šetření, způsobila výrazné zhoršení zejména finanční situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Ceny neumožnily pokrýt výrobní náklady a vzniklé ztráty představovaly -18 % obratu.
(86)
Na základě toho byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(87)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda byla závažná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna dumpingovým dovozem z dotyčné země. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Je třeba připomenout, že spolupráce s čínskými vyvážejícími výrobci byla během tohoto šetření na velmi nízké úrovni. Spolupracující vyvážející výrobci představují přibližně 29 % celkového dovozu melaminu v období šetření.
(89)
Statistika Eurostatu o dovozu ukazuje, že objem dovozu z Číny během posuzovaného období celkově značně poklesl, a to o 34 %. Jinými slovy se během uvedeného období tento dovoz snižoval relativně rychleji než spotřeba (-28 %).
(90)
Pokud jde o ceny, Eurostat uvádí, že se dovozní cena čínského melaminu v posuzovaném období zvýšila o 10 %. Poté se významně snížila o 31 % v období od roku 2008 do období šetření. Z ověřených informací od čínských spolupracujících vývozců, kteří představují přibližně 30 % celkového dovozu z Číny, vyplývá, že průměrná čínská dovozní cena byla mnohem nižší, než jakou uvádí Eurostat. Bylo zjištěno, že ceny spolupracujících výrobců byly během období šetření o 10,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(91)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany ČLR se má za to, že ověřená cena u spolupracujících výrobců by měla mít větší váhu než údaje o cenách poskytnuté Eurostatem.
(92)
Každý měsíc prováděná analýza objemu dovozu melaminu ukázala, že čínský dovoz se ve velkém rozsahu objevoval na trhu Unie v prvním semestru období šetření, kdy krize v odvětví dosahovala svého vrcholu, a že tento dovoz získal v prvním semestru období šetření až 15% podíl na trhu Unie. Aby si výrobní odvětví Unie udrželo svůj podíl na trhu, nemělo vzhledem ke struktuře a procesu výroby jinou možnost, než snížit své prodejní ceny. Ačkoliv čínští vývozci svůj vývoz do Unie v druhém semestru období šetření značně snížili, negativní účinek jejich rozsáhlé přítomnosti na začátku období šetření a nízká úroveň jejich prodejních cen i nadále ovlivňovala trh Unie a výrobní odvětví Unie ve zbylém čase období šetření.
(93)
Šetření ukázalo, že ve výrobním odvětví Unie došlo v posuzovaném období ke značnému omezení výroby, snížení míry využití kapacit a ke ztrátám, pokud jde o objem prodeje a zaměstnanost. Struktura výrobního odvětví Unie a vznik výše uvedených faktorů způsobujících újmu naznačují, že důvodem zhoršení hospodářské situace tohoto odvětví byla do jisté míry krizová situace a nízká poptávka na trhu, jak vysvětluje níže uvedený 97. až 100. bod odůvodnění. Ke zhoršení však došlo rovněž kvůli nízkým cenám a tlaku vyvíjenému čínskými vývozci, zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, které neumožnily tomuto výrobnímu odvětví pokrýt jeho náklady. Výsledkem je, že ztráty nahromaděné během období šetření dosáhly až -18 % obratu.
(94)
Vzhledem ke zkreslení, ke kterému došlo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství v ČLR, vzhledem ke zjištěné vysoké úrovni dumpingu a vzhledem ke zjištěním uvedeným zejména výše v 92. bodě odůvodnění se má za to, že i s klesajícím podílem na trhu by přítomnost na trhu Unie levného dumpingového dovozu, jehož ceny byly nižší o více než 10 % vůči výrobnímu odvětví Unie, hrála roli v dalším zhoršování negativní tendence prodejních cen na trhu Unie během celého období šetření.
(95)
Na tomto základě je možné stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
(96)
Další činitele, které byly zkoumány v kontextu příčinných souvislostí, jsou vývoj poptávky na trhu Unie, hospodářská krize, výrobní náklady výrobního odvětví Unie, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dovoz melaminu z dalších třetích zemí.
a) Vývoj poptávky na trhu Unie a hospodářská krize
(97)
Je třeba připomenout, že hlavní použití melaminu je na trhu s bydlením a ve stavebnictví. Následkem hospodářské krize se trhy s bydlením a stavební trhy zmenšily, což mělo za následek pokles spotřeby nejen na trhu Unie, ale celosvětově. Vzhledem k tomu, že EU je zdaleka největším světovým trhem pro melamin, měla krize negativní dopad na uvedený trh. To se projevilo 28% snížením spotřeby, přerušením výroby výrobním odvětvím Unie a snížením prodejních cen.
(98)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy proto naznačují, že část újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie lze přičítat hospodářské krizi.
(99)
Nicméně, jak bylo vysvětleno výše v 88. až 95. bodě odůvodnění, je třeba vzít v úvahu, že na čínském trhu s melaminem existovalo zřejmé zkreslení. Šetření rovněž prokázalo, že ceny dumpingového dovozu z ČLR byly v průběhu období šetření průměrně o 10 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což dále zhoršovalo negativní účinky na úroveň cen, zejména během období šetření.
(100)
Vzhledem k cenovému podbízení, které praktikují čínští vývozci a vzhledem k selektivnímu zvýšení jejich přítomnosti během období šetření (popsané výše v 92. bodě odůvodnění) by ani za předpokladu, že část podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie zapříčinila hospodářská krize, nebyla přerušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
b) Výrobní náklady výrobního odvětví Unie
(101)
Šetření prokázalo, že výroba melaminu je kapitálově náročná, s vysokým podílem fixních nákladů. Výrobní náklady na výrobu melaminu zůstávaly v posuzovaném období ve výrobním odvětví Unie stabilní, ale mezi rokem 2008 a obdobím šetření se snížily o 14 %, jak ukazuje výše uvedená tabulka 7b). To mělo umožnit určité obnovení ziskovosti výrobního odvětví Unie, avšak nízká úroveň cen na trhu Unie a cenové podbízení levného dumpingového dovozu z ČLR nedovolilo, aby k obnovení ziskovosti došlo.
(102)
V souladu s tím se vyvozuje závěr, že výrobní náklady nejsou příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
c) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(103)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie, byla jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, zkoumána i jeho vývozní výkonnost.
Tabulka 11
2006
2007
2008
OŠ
Export (v tunách)
84 103
78 956
68 560
85 146
Index
100
94
82
101
Zdroj: odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(104)
Analýza ukázala, že během posuzovaného období byl vývoz výrobního odvětví Unie určený stranám, které nejsou ve spojení, stabilní na úrovni kolem 85 000 tun, nebo 28 % výroby během posuzovaného období. Vývozní výkonnost žadatelů tak byla velmi dobrá i během krize. Z toho vyplývá, že situace újmy výrobního odvětví Unie nemůže být vysvětlena vývozem nebo přičítána vývozu.
d) Dovoz z jiných třetích zemí
(105)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2006 do období šetření:
Tabulka 12
Ostatní třetí země
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
45 480
41 060
24 835
16 473
Index
100
90
55
36
Podíl na trhu
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Index
100
86
62
50
Cena (v EUR za tunu)
820
941
1 094
895
Index
100
115
133
109
Zdroj: Eurostat
(106)
S výjimkou Íránu a Saudské Arábie byl během období šetření dovoz z jednotlivých třetích zemí pod prahem minimálního množství 1% podílu na trhu Unie. Šetření ukázalo, že objem dovozu ze třetích zemí se během posuzovaného období snížil. Pokud jde o Írán a Saudskou Arábii, jejichž podíl na spotřebě EU byl v období šetření 4,4 % a 1,4 %, bylo zjištěno, že jejich ceny byly vyšší než ceny spolupracujících čínských vývozců. Z toho důvodu se má za to, že taková množství a ceny by měly na trh EU pouze omezený, pokud vůbec nějaký, dopad.
(107)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl zásadním způsobem k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(108)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně snížil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Tento dovoz se však uskutečňoval za značně dumpingové ceny, které byly o 10 % nižší než ceny, které účtovalo během období šetření výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Tento negativní účinek na prodejní ceny převažující na trhu Unie trval během celého období šetření. Na základě všech skutečností a úvah se dospělo k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou během období šetření výrobnímu odvětví Unie.
(109)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze tří výrobců s továrnami se sídlem v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 600 lidí.
(113)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější kazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata opatření, má se za to, že by zotavení v odvětví melaminu nestačilo k tomu, aby umožnilo zlepšení finanční situace tohoto výrobního odvětví Unie.
(114)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, což umožní, aby ceny melaminu odrážely různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření a zotavení odvětví umožní výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu, aby si udrželo svůj podíl na trhu, což bude mít pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(115)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz melaminu pocházejícího z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(116)
V tomto případě byla spolupráce uživatelů relativně nízká. Známým uživatelům na trhu Unie bylo rozesláno 44 dotazníků a pouze sedm odpovědí lze považovat za natolik smysluplné, aby bylo možné na jejich základě posoudit hospodářskou situaci uživatelů a možný dopad antidumpingových opatření na jejich činnost. Spolupracující uživatelé představovali přibližně 10 % spotřeby v EU.
(117)
Podle výrobního odvětví EU je podíl melaminu na výrobních nákladech výrobního odvětví uživatele nejvýše 3 %, v průměru však 2 %. Pokud se uvedené tvrzení potvrdí během dalších inspekcí na místě, které se během zbývajícího období šetření uskuteční v prostorách uživatelů, byl by dopad navrhovaných opatření na výrobní odvětví uživatelů omezený.
(118)
Na základě několika smysluplných odpovědí obdržených od uživatelů se jeví, že podíl melaminu na výrobních nákladech uživatelů by činil přibližně 10 %. Možný dopad opatření by proto mohl být negativní v závislosti na úrovni jejich ziskovosti, o které uživatelé neposkytli jasné informace. Jak již bylo uvedeno výše, během zbývajícího období šetření se uskuteční v prostorách hlavních uživatelů inspekce na místě. Komise bude rovněž usilovat o větší spolupráci ze strany výrobního odvětví uživatele.
(119)
Některé strany rovněž namítaly, že jelikož je podíl na trhu zaujímaný výrobním odvětvím Unie velmi vysoký, mohlo by v tomto případě být hlavním dopadem uložení antidumpingových opatření zvýšení cen, které by uvedené výrobní odvětví mohlo v případě melaminu uplatnit, jakmile budou opatření uložena.
(120)
Nicméně se má za to, že pokud opatření na čínský dumpingový dovoz uložena nebudou, mohlo by to vést k dalšímu snížení výroby některými výrobci v Unii a k možným problémům, jako je nedostatečná nabídka na trhu Unie, což je celosvětově největší trh s melaminem.
(121)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah se má v této fázi za to, že neexistují žádné odůvodněné podstatné prvky, které by naznačovaly, že dopad uložení prozatímních opatření by byl nepřiměřený vzhledem k činnostem výrobního odvětví uživatele. Proto se má za to, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2003, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(126)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 5 % k výrobním nákladům.
(127)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(128)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření, pokud jde o dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(129)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(130)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(131)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(132)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Všechny ostatní společnosti
65,6 %
65,2 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(133)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu melaminu, v současnosti kódu KN 2933 61 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Všechny ostatní společnosti
65,2
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
REGOLAMENTO (UE) N. 1035/2010 DELLA COMMISSIONE
del 15 novembre 2010
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di melamina originaria della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l'articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Apertura
(1)
Il 4 gennaio 2010 la Commissione ha ricevuto una denuncia riguardante le importazioni di melamina originaria della Repubblica popolare cinese presentata a norma dell'articolo 5 del regolamento di base da Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. e Zakłady Azotowe Puławy («i denunzianti») che rappresentano una quota considerevole, in questo caso superiore al 50 %, della produzione totale dell'Unione di melamina.
(2)
La denuncia conteneva elementi di prova del dumping e del grave pregiudizio da esso derivante considerati sufficienti per giustificare l'apertura di un procedimento.
(3)
Il 17 febbraio 2010, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2) («l'avviso di apertura»), la Commissione ha annunciato l'apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nell'Unione di melamina originaria della Repubblica popolare cinese («il paese interessato» o «la RPC»).
2. Parti interessate dal procedimento
(4)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del procedimento i denunzianti, i produttori esportatori della RPC, gli importatori, gli operatori commerciali, gli utilizzatori, i fornitori e le associazioni notoriamente interessati nonché i rappresentanti della RPC. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di esprimere il loro punto di vista per iscritto e di chiedere di essere ascoltate entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(5)
Considerato il numero apparentemente elevato di produttori esportatori nella RPC, nell'avviso di apertura era stato previsto un campionamento per la determinazione del dumping e del pregiudizio, in conformità dell'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori della RPC sono stati invitati a contattare la Commissione fornendo, secondo quanto indicato nell'avviso di apertura, una serie di informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta (1o gennaio 2009-31 dicembre 2009).
(6)
Sono state inviate sette risposte al questionario di campionamento da produttori esportatori o gruppi di produttori esportatori della RPC. Tuttavia, due società hanno cessato di collaborare all'inchiesta nella fase iniziale. Non è stato quindi più necessario ricorrere al campionamento e tutte le parti sono state informate che non sarebbe stato selezionato un campione.
(7)
Per consentire ai produttori esportatori nella RPC di chiedere, eventualmente, il trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato («TEM») o il trattamento individuale («TI»), la Commissione ha inviato i necessari moduli di richiesta ai produttori esportatori cinesi notoriamente interessati, alle autorità cinesi, nonché ad altri produttori esportatori cinesi che si sono manifestati entro i termini stabiliti nell'avviso di apertura. Tre gruppi di produttori esportatori cinesi e una singola società hanno richiesto il TEM, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, o il TI nel caso in cui si fosse appurato che essi non soddisfacevano le condizioni per ottenere il TEM. Un altro gruppo ha richiesto unicamente il TI.
(8)
Sono stati inviati questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre società che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell'avviso di apertura. Hanno risposto al questionario cinque produttori esportatori e società collegate della RPC, un produttore degli Stati Uniti d'America, che costituivano il paese di riferimento proposto, come indicato nell'avviso di apertura, e un produttore di un altro possibile paese di riferimento, l'Indonesia. Hanno risposto al questionario anche tre produttori dell'Unione e sette utilizzatori hanno collaborato inviando la propria risposta. Nessun importatore ha fornito informazioni alla Commissione o si è manifestato nel corso dell'inchiesta.
(9)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse dell'Unione e ha effettuato verifiche presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell'Unione
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Austria
-
DSM Melamine B.V. (attualmente OCI Melamine B.V.), Paesi Bassi
-
Zakłady Azotowe Puławy, Polonia
b)
Produttori esportatori della RPC
-
Gruppo Sichuan Chemical: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd e M&A Chemicals Corporation
-
Gruppo Sichuan Golden Elephant: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd e Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
-
Gruppo Shandong Liaherd: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd e Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd
-
Gruppo Henan Junhua: Henan Junhua Chemical Company Ltd e Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
(10)
Vista l'esigenza di stabilire un valore normale per il produttore esportatore che ha richiesto unicamente il TI e i produttori esportatori a cui potrebbe non essere concesso il TEM, è stato effettuato un accertamento per determinare il valore normale sulla base dei dati di un paese di riferimento, in questo caso l'Indonesia, presso la sede della seguente società:
c)
Produttore indonesiano
-
DSM Kaltim Melamine (DKM)
3. Periodo dell'inchiesta
(11)
L'inchiesta sul dumping e sul pregiudizio ha preso in considerazione il periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2009 («periodo dell'inchiesta» o «PI»). L'analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2006 e la fine del periodo dell'inchiesta («periodo in esame»).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(12)
Il prodotto in esame è la melamina attualmente classificata al codice NC 2933 61 00 e originaria della Repubblica popolare cinese.
(13)
La melamina è una polvere cristallina bianca ottenuta dall'urea. È principalmente utilizzata per laminati, polveri da stampaggio, pannelli a base di legno e resine per rivestimenti.
2. Prodotto simile
(14)
L'inchiesta ha mostrato che la melamina prodotta e venduta dall'industria dell'Unione all'interno dell'Unione, la melamina prodotta e venduta nel mercato interno della RPC e la melamina importata nell'Unione dalla RPC e quella prodotta e venduta in Indonesia, il paese di riferimento, hanno essenzialmente le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base e sono destinate alle stesse utilizzazioni finali fondamentali.
(15)
Pertanto, tali prodotti sono provvisoriamente considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. DUMPING
1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato
(16)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative alle importazioni originarie della RPC il valore normale è determinato conformemente ai paragrafi da 1 a 6 del suddetto articolo per i produttori che risultano soddisfare i criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), dello stesso regolamento. Per comodità di riferimento tali criteri sono riportati di seguito in forma sintetica:
-
le decisioni commerciali delle imprese devono essere prese in risposta a tendenze del mercato, senza significative interferenze statali, e i costi devono riflettere i valori di mercato,
-
le imprese devono disporre di una serie ben definita di documenti contabili di base soggetti a revisione contabile indipendente e applicabili in ogni caso, in linea con le norme internazionali in materia di contabilità,
-
non vi sono distorsioni di rilievo derivanti dal precedente sistema ad economia non di mercato,
-
le leggi in materia fallimentare e di proprietà devono garantire certezza del diritto e stabilità, e
-
le conversioni valutarie sono effettuate ai tassi di mercato.
(17)
Tre gruppi di produttori esportatori e un produttore esportatore della RPC hanno richiesto il TEM e hanno rispedito l'apposito modulo di richiesta entro i termini prescritti.
(18)
Relativamente a tutte le società della RPC che hanno collaborato, la Commissione ha cercato di ottenere tutte le informazioni che riteneva necessarie e ha verificato i dati riportati nel modulo di richiesta del TEM presso le sedi di tali società.
(19)
Si è riscontrato che tutti i produttori esportatori e i gruppi di produttori esportatori della RPC che hanno collaborato non rispondevano ai criteri per la concessione del TEM. Tutte le società attive nella produzione o nella commercializzazione di melamina situate nella RPC erano state invitate a richiedere il TEM. Qualora a una società appartenente a un gruppo sia negato il TEM, tale trattamento è negato anche all'intero gruppo.
(20)
Per le società che producono urea da gas naturale finalizzata alla produzione di melamina, tale rifiuto si è basato sul fatto che i costi del principale fattore di produzione, il gas naturale, non riflettevano in modo sostanziale i valori di mercato, come richiesto dall'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base. Dall'inchiesta per il TEM è risultato che ciò era dovuto all'interferenza statale nel mercato del gas naturale della RPC.
(21)
Il mercato del gas naturale nella RPC è dominato da tre società statali. Le società che producono urea, che poi è utilizzata per la fabbricazione di melamina, possono contare su un prezzo basso del gas fissato dal governo per la produzione di urea. Una società che produce urea, un fertilizzante importante per l'agricoltura e l'industria alimentare cinesi, acquista il gas a un prezzo significativamente più basso rispetto a quello pagato dalle società che ne hanno bisogno per altri usi industriali. Oltre a questo duplice meccanismo relativo ai prezzi, il prezzo del gas naturale per uso industriale è di per sé distorto dall'interferenza statale essendo notevolmente inferiore a quello applicato per il gas sui mercati mondiali.
(22)
Il basso prezzo del gas naturale, effetto di una distorsione di mercato, consente ai produttori di fabbricare la melamina a prezzi artificialmente ridotti. Dato che al gas naturale corrisponde una parte notevole del costo dell'urea (circa l'80 %) e che l'urea rappresenta tra il 50 % e il 60 % del costo di produzione della melamina, non si può ritenere che il primo criterio sia soddisfatto per quelle società della RPC che producono urea dal gas naturale.
(23)
Alcune società non producono urea internamente ma l'acquistano da fornitori indipendenti. Lo stesso mercato dell'urea è tuttavia distorto da tre principali tipi di interferenza statale. Innanzitutto, l'esistenza di contingenti di importazione rigorosi per l'urea e tasse sull'esportazione del 110 % durante la mezza stagione e del 10 % fuori stagione nel PI. In secondo luogo, a partire dal 1o luglio 2005 il governo cinese ha reso le vendite di urea sul mercato interno esenti da IVA. In terzo luogo, il governo cinese svolge un ruolo diretto sul mercato mediante il sistema statale dei fertilizzanti, avviato nel 2004, nell'ambito del quale lo Stato acquista urea direttamente dai produttori per conservare una riserva strategica e ha inoltre la possibilità di immettere urea sul mercato interno. I produttori di urea si avvalgono inoltre di tariffe preferenziali per elettricità e trasporto ferroviario di merci e di prezzi del gas naturale preferenziali, come indicato in precedenza.
(24)
Le restrizioni alle esportazioni, unitamente ai benefici nell'ambito delle vendite sul mercato interno, determinano una riduzione del volume delle esportazioni di urea, indirizzando in tal modo le forniture verso il mercato interno ed esercitando una pressione al ribasso sui prezzi di questo mercato. Il basso prezzo sul mercato interno è causato direttamente dalle interferenze statali sul mercato dell'urea della RPC. Non si può di conseguenza ritenere che il primo criterio sia soddisfatto dalle società della RPC che non producono urea ma l'acquistano da terzi.
(25)
Oltre alla situazione generale illustrata, un gruppo di società non soddisfaceva gli altri requisiti del primo criterio dato che la società madre è completamente di proprietà statale, mentre le singole società del gruppo sono a partecipazione statale maggioritaria. Questo gruppo è quindi soggetto a significative interferenze statali per quanto riguarda le decisioni commerciali importanti.
(26)
Due società non rispettavano il secondo criterio o il terzo criterio. Una di esse non disponeva di documenti contabili completi e beneficiava gratuitamente di locali uso ufficio di un ente pubblico. L'altra società non teneva la propria contabilità conformemente alle norme internazionali in merito e non aveva potuto provare che la sua acquisizione di una società statale fosse stata effettuata a un valore equo.
(27)
Una società non ha potuto provare di rispettare il terzo criterio dato che non sono stati pagati interessi sui debiti riguardanti la vendita delle proprie azioni derivanti dal processo di privatizzazione. In particolare, all'inizio del processo di privatizzazione a un azionista è stato prestato il capitale che aveva investito. Nei successivi trasferimenti delle azioni la voce passiva costituita dal debito è stata utilizzata come pagamento. Il prestito è stato ripagato solo 10 anni dopo dal detentore, ormai privatizzato, di tali azioni, senza che alcun interesse fosse mai stato addebitato o pagato sull'importo.
(28)
A una società è stato rifiutato il TEM dato che la società di vendita collegata, che si occupava anch'essa del prodotto in esame, non ha completato il modulo di richiesta del TEM.
(29)
La Commissione ha comunicato ufficialmente i risultati del TEM alle società interessate e alle autorità della RPC e ai denunzianti. Inoltre è stata data loro l'opportunità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite in presenza di particolari motivi.
(30)
Sono state presentate numerose osservazioni scritte e con alcuni produttori esportatori si è tenuta un'audizione. I produttori esportatori hanno sostenuto che nella RPC circa il 70 % dell'urea è prodotta per lo più impiegando carbone come mezzo di produzione principale, mentre solo il 30 % è ricavato utilizzando gas naturale. Tuttavia, dato che vi è un'interferenza statale anche sul mercato dell'urea, come spiegato ai considerando 23 e 24, questo fatto non modifica la conclusione che i costi di produzione della melamina sono significativamente distorti. L'argomentazione è stata quindi respinta.
(31)
Le altre argomentazioni presentate nelle osservazioni scritte e nell'audizione in seguito alla divulgazione delle informazioni non erano tali da modificare la proposta di rifiutare il TEM a tutte le società che ne avevano fatto richiesta.
(32)
Da quanto precede risulta che nessuna delle società della RPC che hanno collaborato che avevano chiesto il TEM ha potuto dimostrare di soddisfare i criteri di cui all'articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base. Si è pertanto deciso di non concedere il TEM a nessuna di queste società. Il comitato consultivo è stato sentito e non ha avanzato obiezioni in merito a tali conclusioni.
2. Trattamento individuale
(33)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, per i paesi cui si applicano le disposizioni dell'articolo 2, paragrafo 7, del medesimo regolamento, viene calcolato, eventualmente, un dazio unico per l'intero paese, a meno che le società non possano dimostrare di rispondere ai criteri stabiliti dall'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
(34)
Tutte le società e i gruppi che hanno richiesto il TEM hanno richiesto anche il TI qualora fosse loro rifiutato il TEM. Un gruppo ha richiesto solo il TI. In base alle informazioni disponibili, è stato stabilito provvisoriamente che tre dei cinque produttori esportatori, società o gruppi, hanno soddisfatto tutte le condizioni per l'ottenimento del TI. A un gruppo di società della RPC è stato rifiutato il TI poiché la società madre è completamente di proprietà statale e le singole società del gruppo sono a partecipazione statale maggioritaria. A un'altra società è stato rifiutato il TI dato che una società di vendita collegata non ha completato il modulo di richiesta del TEM/TI. Non è stato dunque possibile valutare i criteri di concessione del TI.
3. Valore normale
a) Scelta del paese di riferimento
(35)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per i produttori esportatori ai quali non è stato concesso il TEM deve essere stabilito in base ai prezzi sul mercato interno o al valore normale costruito in un paese di riferimento.
(36)
Nell'avviso di apertura, la Commissione aveva annunciato che intendeva utilizzare gli Stati Uniti come paese di riferimento adeguato per la determinazione del valore normale, invitando le parti interessate a pronunciarsi su tale scelta.
(37)
La Commissione ha quindi esaminato se la scelta di altri paesi come paese di riferimento fosse ragionevole inviando questionari ai produttori di melamina di India, Iran, Indonesia e Stati Uniti d'America. Solo i produttori di melamina di Stati Uniti e Indonesia hanno risposto al questionario.
(38)
In seguito all'esame delle risposte è stata scelta l'Indonesia come paese di riferimento in quanto risulta un mercato aperto, caratterizzato da un dazio all'importazione basso e da significative importazioni da diversi paesi terzi. Si è altresì constatato che la struttura dei costi di un produttore indonesiano era maggiormente confrontabile con quella di un produttore cinese che con quella di un fabbricante statunitense e che quindi optando per il primo il valore normale sarebbe stato più realistico. Dall'inchiesta non è emersa alcuna ragione che inducesse a ritenere l'Indonesia una scelta non adeguata ai fini della determinazione del valore normale.
(39)
Nessuna delle parti interessate, compresi i denunzianti, ha infine sostenuto che il paese di riferimento adeguato per la presente inchiesta dovessero essere gli Stati Uniti.
(40)
I dati forniti nella sua risposta al questionario dal produttore indonesiano che ha collaborato sono stati verificati in loco ed è stato accertato che si trattava di informazioni attendibili su cui ci si poteva basare per calcolare un valore normale.
(41)
Si conclude pertanto in via provvisoria che la scelta dell'Indonesia come paese di riferimento è appropriata e ragionevole, conformemente all'articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base.
b) Determinazione del valore normale
(42)
In conformità all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale è stato determinato in base alle informazioni, sottoposte a verifica, fornite dal produttore nel paese di riferimento.
(43)
Il prodotto in esame era venduto in quantità rappresentative sul mercato interno indonesiano.
(44)
Dato che le vendite effettuate sul mercato interno ad acquirenti indipendenti non erano redditizie durante il periodo dell'inchiesta, il valore normale è stato determinato aggiungendo ai costi di produzione del produttore indonesiano un congruo importo per le spese generali, amministrative e di vendita (SGAV) e per i profitti sul mercato interno.
(45)
Le SGAV e i profitti sono stati fissati conformemente all'articolo 2, paragrafo 6, lettera c), del suddetto regolamento in base a un altro metodo appropriato, ovvero confrontando le SGAV e i profitti del produttore indonesiano con quelli dell'industria dell'Unione. L'importo delle SGAV è stato ritenuto appropriato in quanto in linea con le SGAV dell'industria dell'Unione. L'importo stabilito per i profitti si avvicinava a quello registrato dall'industria dell'Unione negli anni in attivo. Non sono stati presentati dati che indichino che questo profitto superi quello normalmente realizzato da altri esportatori o produttori sulle vendite di prodotti appartenenti alla stessa categoria generale sul mercato interno del paese d'origine.
c) Prezzi all'esportazione per i produttori esportatori cui è stato concesso il TI
(46)
Dato che tutti i produttori esportatori che hanno collaborato ai quali è stato concesso il TI hanno effettuato vendite all'esportazione nell'Unione direttamente ad acquirenti indipendenti dell'Unione, i prezzi all'esportazione si sono basati sui prezzi realmente pagati o pagabili per il prodotto in esame, in conformità all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
d) Confronto
(47)
Il valore normale e i prezzi all'esportazione sono stati confrontati allo stadio franco fabbrica. Al fine di garantire un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, delle differenze che influiscono sui prezzi e sulla loro comparabilità, secondo quanto prescrive l'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Sono stati effettuati opportuni adeguamenti per costi di trasporto, assicurazione e movimentazione, costi accessori, spese relative all'imballaggio, spese di credito e bancarie e commissioni ogniqualvolta sono risultati ragionevoli, precisi e giustificati da elementi di prova verificati.
(48)
Va notato che il valore normale e il prezzo all'esportazione sono stati confrontati allo stesso livello di imposte indirette, cioè IVA inclusa.
4. Margini di dumping
a) Per i produttori esportatori ai quali è stato concesso il TI
(49)
In conformità dell'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, per i produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta ai quali è stato concesso il TI i margini di dumping sono stati calcolati in base al confronto tra la media ponderata dei valori normali fissati per il paese di riferimento e la media ponderata dei prezzi praticati da ogni società per le esportazioni verso l'Unione del prodotto in esame, come indicato sopra.
(50)
Alla luce di quanto precede, i margini di dumping provvisori, espressi in percentuale del prezzo CIF frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, sono risultati i seguenti:
Società
Margine di dumping provvisorio
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd e la sua società collegata Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd e le sue società collegate Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd e Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd e la sua società collegata Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
b) Per tutti gli altri produttori esportatori
(51)
Per calcolare il margine di dumping per l'intero paese applicabile a tutti gli altri produttori esportatori della RPC, il livello di collaborazione è stato inizialmente stabilito confrontando il volume di esportazioni verso l'Unione indicato dai produttori esportatori che hanno collaborato con le corrispondenti statistiche Eurostat.
(52)
Dato che il livello di collaborazione da parte della RPC è stato basso, del 30 %, il margine di dumping per l'intero paese applicabile a tutti gli altri esportatori della RPC è stato fissato confrontando il valore normale determinato per l'Indonesia con i dati relativi ai prezzi all'esportazione dei produttori esportatori che hanno collaborato a cui non è stato concesso né il TEM né il TI.
(53)
Su questa base, il margine di dumping per l'intero paese è stato provvisoriamente stabilito al 65,6 % del prezzo CIF frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto.
D. PREGIUDIZIO
1. Produzione dell'Unione e industria dell'Unione
(54)
La denuncia è stata presentata dai tre principali produttori di melamina dell'Unione con impianti produttivi in Austria, Germania e Italia (Borealis), nei Paesi Bassi (DSM) e in Polonia (Pulawy), che complessivamente corrispondono al 90 % della produzione totale dell'UE durante il PI. Altri due fabbricanti con livelli di produzione ridotti non hanno obiettato all'apertura dell'inchiesta.
(55)
Al fine di stabilire la produzione totale dell'Unione sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti i produttori dell'Unione, comprese quelle fornite nella denuncia e i dati raccolti presso i produttori dell'Unione prima e dopo l'apertura dell'inchiesta.
(56)
Su tale base la produzione totale dell'Unione durante il PI è stata stimata in circa 340 000 tonnellate. Questa quantità comprende la produzione di tutti i produttori dell'Unione che si sono manifestati e la produzione stimata dei produttori che non si sono espressi durante il procedimento («produttori silenziosi»). In assenza di altre informazioni, i dati indicati nella denuncia riguardanti i produttori silenziosi sono stati utilizzati per stabilire il totale della produzione e del consumo dell'Unione.
2. Consumo dell'Unione
(57)
Il consumo è stato calcolato in base alle importazioni totali, secondo i dati di Eurostat, e alle vendite totali dell'industria dell'Unione sul mercato UE, compresa una stima delle vendite dei produttori che non si sono espressi. La stima si è basata sui dati forniti nella denuncia.
Tabella 1
2006
2007
2008
PI
Volume (t)
367 476
388 567
323 638
266 178
Indice
100
105
88
72
Fonte: Eurostat e risposte al questionario.
(58)
Il consumo è aumentato del 5 % tra il 2006 e il 2007, diminuendo quindi del 17 % tra il 2007 e il 2008 e del 16 % durante il PI. Complessivamente, il consumo è calato del 28 % durante il periodo in esame.
(59)
La diminuzione del consumo di melanina può essere attribuita alla congiuntura economica e in particolare alla contrazione temporanea dei mercati immobiliare ed edile che rappresentano i mercati principali per gli impieghi della melamina. La melamina è un importante materiale di produzione in questo settore e non se ne prevede la sostituzione con altri materiali. Si stima dunque che la domanda di melamina ripartirà al momento della ripresa economica complessiva.
3. Importazioni nell'Unione dal paese interessato
a) Volume, prezzo e quota di mercato delle importazioni dalla RPC
(60)
L'inchiesta ha evidenziato che le importazioni di melamina dalla RPC hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 2
Importazioni provenienti dalla RPC
2006
2007
2008
PI
Volume (t)
26 565
42 750
34 595
17 434
Indice
100
161
130
66
Fonte: Eurostat.
(61)
Le importazioni cinesi nel mercato dell'Unione sono aumentate tra il 2006 e il 2008. Mentre nello stesso periodo il consumo totale sul mercato UE è calato del 12 %, gli esportatori cinesi hanno aumentato del 30 % il volume delle loro vendite sul mercato dell'Unione. Come evidenziato dalla seguente tabella nel medesimo lasso di tempo vi è stato anche un aumento della quota di mercato.
(62)
La situazione si è rovesciata durante il PI: mentre il consumo è diminuito del 18 %, il volume di esportazioni dei produttori cinesi è calato in misura ancor più significativa. Per quanto riguarda il volume delle esportazioni, le importazioni cinesi hanno visto diminuire la loro quota di mercato durante il PI.
Tabella 3
Quota di mercato delle importazioni provenienti dalla RPC
2006
2007
2008
PI
Quota di mercato
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Indice
100
153
148
91
In base ai dati di Eurostat, risulta che il prezzo delle importazioni dalla Cina è aumentato complessivamente del 10 % durante il periodo in esame.
Tabella 4
2006
2007
2008
PI
Prezzo medio/tonnellata
814 EUR
802 EUR
1 149 EUR
896 EUR
Indice
100
99
141
110
Fonte: Eurostat.
(63)
Il livello di collaborazione degli esportatori cinesi è stato tuttavia molto basso e dall'inchiesta è emerso che il prezzo medio all'importazione degli esportatori cinesi che hanno collaborato, corrispondente a circa il 30 % del totale delle esportazioni cinesi, era di gran lunga inferiore al prezzo indicato da Eurostat e al prezzo dell'industria dell'Unione. Durante il PI è stato in media pari a 806 EUR/t.
(64)
Si ritiene quindi che in questa fase dell'inchiesta il prezzo verificato presso le sedi dei produttori esportatori cinesi che hanno collaborato deve essere tenuto in considerazione nell'analisi del pregiudizio e del nesso di causalità.
(65)
Durante l'inchiesta alcune parti hanno sostenuto che la melamina importata dalla Cina è di qualità inferiore a quella prodotta dall'industria dell'Unione e che non può essere utilizzata per determinati impieghi, ad esempio per le superfici. Dato che questa argomentazione non ha potuto essere suffragata da prove, non è stata presa in considerazione durante questa fase dell'inchiesta.
b) Sottoquotazione dei prezzi (price undercutting)
(66)
Ai fini dell'analisi della sottoquotazione dei prezzi, la media ponderata dei prezzi di vendita praticati sul mercato UE dall'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti, adeguati, in particolare per i costi di trasporto e movimentazione, al livello franco fabbrica, è stata confrontata con la media ponderata dei prezzi praticati dagli esportatori della RPC che hanno collaborato sul mercato dell'Unione al primo acquirente indipendente, stabiliti su una base CIF.
(67)
Dal confronto è emerso che durante il PI il prezzo di vendita sul mercato UE del prodotto in esame originario della RPC ed oggetto di pratiche di dumping era del 10,3 % inferiore a quello dell'industria dell'Unione.
4. Situazione economica dell'industria dell'Unione
a) Osservazioni preliminari
(68)
Conformemente all'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l'esame dell'impatto delle importazioni in dumping sull'industria dell'Unione ha comportato un'analisi di tutti gli indicatori economici per valutare la situazione di quest'industria tra il 2006 e la fine del PI.
b) Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
Tabella 5
2006
2007
2008
PI
Produzione (t)
378 961
371 564
358 794
304 028
Indice
100
98
95
80
Capacità (t)
442 000
442 000
396 200
396 200
Indice
100
100
90
90
Utilizzo degli impianti
86 %
84 %
91 %
77 %
Indice
100
98
106
90
Fonte: Risposte al questionario.
(69)
Come risulta dalla tabella, la produzione dell'industria dell'Unione è diminuita del 20 % durante il periodo in esame. La capacità produttiva dell'industria dell'Unione è calata del 10 % durante il periodo in esame.
(70)
L'industria dell'Unione ha ridotto la sua capacità produttiva a circa 396 200 tonnellate. A causa della stagnazione delle vendite e della riduzione dei volumi di produzione, l'utilizzo degli impianti disponibili è tuttavia passato dall'86 % nel 2006 al 77 % durante il PI. Il calo più significativo si è registrato tra il 2008 e il PI.
c) Volume delle vendite e quota di mercato
(71)
Le cifre relative alle vendite riportate nella seguente tabella si riferiscono al volume venduto al primo acquirente indipendente sul mercato dell'Unione.
Tabella 6
2006
2007
2008
PI
Volume (t)
254 707
274 211
241 867
215 469
Indice
100
108
95
85
Quota di mercato
74 %
75 %
80 %
86 %
Indice
100
107
107
116
Fonte: Risposte al questionario.
(72)
Mentre il consumo dell'Unione è diminuito del 28 % tra il 2006 e il PI, il volume delle vendite del prodotto simile effettuate dall'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione ad acquirenti indipendenti è sceso del 15 %. Di conseguenza, l'industria dell'Unione è riuscita a incrementare la propria quota di mercato dal 74 % nel 2006 all'86 % durante il PI.
d) Prezzi medi unitari dell'industria dell'Unione e costi di produzione
(73)
I prezzi di vendita medi franco fabbrica dell'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione sono diminuiti del 5 % nel periodo in esame. Si è verificato un calo significativo, pari al 26 %, del prezzo di vendita tra il 2008 e il PI.
Tabella 7a
2006
2007
2008
PI
Prezzo medio/tonnellata
949 EUR
998 EUR
1 217 EUR
898 EUR
Indice
100
105
128
95
Fonte: Risposte al questionario.
(74)
Si è rilevato che i costi medi di produzione dell'industria dell'Unione sono scesi del 2 % tra il 2006 e il PI. Durante il medesimo periodo, tuttavia, l'industria dell'Unione è stata obbligata a tenere bassi i prezzi di vendita per poter competere con le importazioni in dumping a prezzo basso. Di conseguenza, durante il PI i prezzi di vendita dell'industria dell'Unione sono stati nettamente inferiori ai costi di produzione.
(75)
Durante il periodo in esame l'andamento dei costi di produzione (CdP) dell'industria dell'Unione è stato il seguente:
Tabella 7b
2006
2007
2008
PI
CdP medio/tonnellata
1 076 EUR
1 054 EUR
1 229 EUR
1 060 EUR
Indice
100
98
114
98
Fonte: Risposte al questionario.
e) Scorte
(76)
Durante il PI le scorte hanno rappresentato circa il 5 % del volume di produzione. L'industria dell'Unione ha diminuito i livelli delle scorte del 68 % durante il periodo in esame, in particolare tra il 2008 e il PI. Tale riduzione delle scorte deve tuttavia essere considerata alla luce del calo delle attività dovuto al ridimensionamento dell'industria dell'Unione.
Tabella 8
2006
2007
2008
PI
Scorte (t)
51 650
31 019
48 732
16 611
Indice
100
60
94
32
Fonte: Risposte al questionario.
f) Occupazione, salari e produttività
Tabella 9
2006
2007
2008
PI
Occupazione - equivalente a tempo pieno (ETP)
706
688
613
606
Indice
100
97
87
86
Costo della manodopera (EUR/ETP)
57 736
57 248
63 273
61 025
Indice
100
99
110
106
Produttività (unità/ETP)
537
540
585
502
Indice
100
101
109
94
Fonte: Risposte al questionario.
(77)
A causa della riduzione delle attività dell'industria dell'Unione, il numero di dipendenti è diminuito del 13 % nel 2008 e di un ulteriore 1 % nel corso del PI. Il calo della produttività deve essere considerato nel contesto della natura generale della diminuzione delle attività, in cui il calo della produzione è seguito dalla riduzione del numero di dipendenti solo dopo un certo periodo di tempo. Per quanto riguarda i costi della manodopera, nel periodo in esame è stato registrato un leggero aumento del 6 %.
g) Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di raccogliere capitali
Tabella 10
2006
2007
2008
PI
Redditività
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
Anno/anno
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Flusso di cassa (in migliaia di EUR)
-5 091
36 162
19 682
-20 847
Anno/anno
41 253
-18 480
-40 529
Investimenti (in migliaia di EUR)
29 070
14 630
32 540
21 465
Indice
100
50,3
112
74
Utile sul capitale investito
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
Anno/anno
+7 %
+1 %
-23 %
Fonte: Risposte al questionario.
(78)
La redditività dell'industria dell'Unione è stata calcolata esprimendo l'utile netto al lordo delle imposte derivante dalle vendite del prodotto simile in percentuale sul fatturato delle stesse vendite. Durante il periodo in esame la redditività dell'industria dell'Unione è diminuita drasticamente passando da una perdita del 9,9 % nel 2006 a una del 18 % durante il PI. Questa situazione si è verificata nonostante una diminuzione del 14 % dei costi di produzione dell'industria UE tra il 2008 e il PI, come illustrato nella tabella 7b.
(79)
L'andamento del flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell'industria di autofinanziare le proprie attività, riflette in larga misura l'evoluzione della redditività. Il flusso di cassa ha avuto perciò un calo considerevole durante il periodo in esame. Le stesse osservazioni valgono per l'utile sul capitale investito, che nel periodo in esame ha registrato un'evoluzione negativa simile, corrispondente ai risultati negativi ottenuti dall'industria dell'Unione.
(80)
Di conseguenza la capacità di investire dell'industria dell'Unione è stata limitata dal notevole deterioramento del flusso di cassa durante il periodo in esame. Gli investimenti sono perciò diminuiti del 26,2 % in tale periodo.
h) Crescita
(81)
Mentre il consumo dell'Unione si è ridotto del 28 % tra il 2006 e il PI, l'industria dell'Unione ha diminuito il proprio volume di vendita sul mercato dell'Unione del 15 %. Esaminando l'evoluzione nel periodo in esame, si nota che il calo del 15 % del volume delle vendite dell'industria dell'Unione è stato meno pronunciato della riduzione del 28 % del consumo dell'Unione. Di conseguenza, anche la quota di mercato dell'industria dell'Unione è aumentata di 12 punti percentuali durante lo stesso periodo.
i) Entità del margine di dumping effettivo
(82)
I margini di dumping per la RPC, indicati sopra nella parte relativa al dumping, sono al di sopra del livello minimo. Visti i volumi e i prezzi delle importazioni in dumping, l'impatto del margine di dumping effettivo non può essere considerato trascurabile.
5. Conclusioni relative al pregiudizio
(83)
L'inchiesta ha evidenziato un significativo deterioramento di un certo numero di indicatori relativi alla situazione economica dell'industria dell'Unione durante il periodo in esame.
(84)
Il volume delle vendite è diminuito del 15 %, quello della produzione del 20 %, l'utilizzazione degli impianti produttivi è scesa dall'86 al 77 % e si è dovuto ridurre il numero degli occupati del 14 %. Nello stesso periodo i prezzi sono diminuiti del 5 %. Un calo del prezzo di vendita del 26 % si è verificato tra il 2008 e il PI; di conseguenza la redditività è stata estremamente bassa con conseguenze negative per investimenti e indicatori finanziari quali il flusso di cassa e l'utile sul capitale investito.
(85)
Anche se, nel contesto della diminuzione dei consumi, l'industria dell'Unione è riuscita ad aumentare la propria quota di mercato di 12 punti percentuali nel mercato dell'UE, il basso livello dei prezzi su questo stesso mercato, in particolare durante il PI, ha portato, specialmente nel corso del PI, a un significativo deterioramento della situazione finanziaria dell'industria UE. In realtà i prezzi non hanno consentito di coprire i costi di produzione e le perdite registrate sono state pari al 18 % del fatturato.
(86)
Alla luce di quanto precede, si ritiene che l'industria dell'Unione abbia subito un grave pregiudizio durante il PI.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Introduzione
(87)
In conformità dell'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, si è esaminato se il grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione fosse stato causato dalle importazioni in dumping provenienti dal paese interessato. Sono stati inoltre analizzati anche quei fattori noti, diversi dalle importazioni in dumping, che potrebbero aver arrecato pregiudizio all'industria dell'Unione per evitare che l'eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori fosse attribuito alle suddette importazioni in dumping.
2. Effetto delle importazioni in dumping
(88)
È opportuno ribadire che il livello di collaborazione dei produttori esportatori cinesi è stato molto basso nella presente inchiesta. I produttori esportatori che hanno collaborato corrispondono a circa il 29 % delle importazioni totali di melamina nel PI.
(89)
Le statistiche relative all'importazione di Eurostat dimostrano che complessivamente il volume di importazioni dalla Cina ha conosciuto una significativa diminuzione, del 34 %, nel periodo in esame. In altre parole, tali importazioni sono diminuite a un ritmo relativamente più elevato del consumo (- 28 %) durante il medesimo periodo.
(90)
Eurostat indica che il prezzo all'importazione della melamina cinese è aumentato del 10 % durante il periodo in esame. Ha conosciuto un significativo ribasso del 31 % nel periodo dal 2008 al PI. Le informazioni verificate fornite dagli esportatori cinesi che hanno collaborato e che rappresentano il 30 % circa delle importazioni totali dalla Cina, mostrano tuttavia che il prezzo medio delle importazioni cinesi era molto più basso di quanto indicato da Eurostat. Si è rilevato che durante il PI il prezzo praticato dai produttori che hanno collaborato era in media inferiore del 10,3 % a quello dell'industria dell'Unione.
(91)
Considerando l'alto livello di non collaborazione da parte della RPC, si ritiene che il prezzo verificato presso le sedi dei produttori che hanno collaborato dovrebbe prevalere sui dati Eurostat.
(92)
Da un'analisi su base mensile del volume delle importazioni di melamina emerge che le importazioni cinesi erano massicciamente presenti sul mercato dell'Unione nel corso del primo semestre del PI, il momento più intenso della crisi, e hanno mantenuto una quota del 15 % sul mercato dell'Unione durante il primo semestre del PI. Considerando la struttura e i processi produttivi dell'industria dell'Unione, essa non ha potuto far altro che abbassare il proprio prezzo di vendita per conservare la propria quota di mercato. Nonostante i produttori cinesi abbiano diminuito significativamente le proprie esportazioni verso l'UE durante il secondo semestre del PI, gli effetti negativi della loro massiccia presenza all'inizio del PI e delle loro vendite a basso prezzo hanno continuato a incidere sul mercato e sull'industria dell'Unione durante il resto del PI.
(93)
L'inchiesta ha sottolineato che nel periodo in esame l'industria UE ha sofferto a causa di forti tagli alla produzione, di una diminuzione del tasso di utilizzo degli impianti e di un calo nel volume delle vendite e nel livello di occupazione durante il periodo in esame. La struttura dell'industria dell'Unione e lo sviluppo dei fattori di pregiudizio illustrati in precedenza suggeriscono che il deterioramento della sua situazione economica è legato in una certa misura al contesto di crisi e alla bassa domanda del mercato, come descritto ai considerando da 97 a 100. Esso è però dovuto anche al basso livello dei prezzi e alla pressione esercitata dalle esportazioni cinesi in particolare tra il 2008 e il PI, che non hanno consentito di coprire i costi. Di conseguenza le perdite accumulate durante il PI hanno portato a una perdita del 18 % sul fatturato.
(94)
Tenendo conto delle distorsioni riscontrate durante l'inchiesta nella RPC per la concessione del TEM, dell'elevato livello di dumping constatato e alla luce dei risultati esposti in particolare al considerando 92, si ritiene che nonostante la diminuzione della quota di mercato, la presenza di importazioni in dumping a basso prezzo, inferiore di oltre il 10 % a quello del mercato dell'Unione, ha contribuito ad aggravare ulteriormente la tendenza negativa dei prezzi di vendita sul mercato dell'UE durante tutto il PI.
(95)
Alla luce di quanto esposto, è possibile stabilire un nesso di causalità tra le importazioni in dumping e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
3. Effetto di altri fattori
(96)
Gli altri fattori che sono stati esaminati per valutare il nesso di causalità sono l'andamento della domanda sul mercato dell'Unione, la crisi economica, i costi di produzione e l'andamento delle esportazioni dell'industria dell'Unione e le importazioni di melamina da paesi terzi.
a) Andamento della domanda sul mercato dell'Unione e crisi economica
(97)
È opportuno ribadire che i principali impieghi della melamina riguardano il mercato immobiliare ed edilizio. In seguito alla crisi economica questi due mercati hanno subito una contrazione che ha portato a sua volta a una contrazione dei consumi non solo sul mercato dell'Unione ma anche su scala globale. Considerando che l'UE è di gran lunga il più grande mercato mondiale per la melamina, la crisi ha avuto un impatto negativo su questo mercato, come dimostrano il calo del 28 % del consumo, interruzioni della produzione all'interno dell'industria UE e un abbassamento dei prezzi di vendita.
(98)
I fatti e le osservazioni sopra riportati suggeriscono quindi che parte del pregiudizio subito dall'industria dell'Unione può essere attribuito alla crisi economica.
(99)
Tuttavia come spiegato nei considerando da 88 a 95, si deve tenere conto delle forti distorsioni del mercato cinese della melamina. Le importazioni in dumping dalla RPC inoltre erano in media inferiori del 10 % al prezzo dell'industria dell'Unione durante il PI, aggravando in tal modo gli effetti negativi sui livelli dei prezzi, in particolare durante il PI.
(100)
A causa della forte sottoquotazione dei prezzi praticata dagli esportatori cinesi e dell'aumento selettivo della loro presenza durante il PI, come descritto al considerando 92, anche se si ritiene che parte del grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione sia attribuibile alla crisi economica, esso non è tale da rompere il nesso di causalità tra le importazioni in dumping e il grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
b) Costi di produzione dell'industria dell'Unione
(101)
L'inchiesta ha evidenziato che la produzione di melamina è caratterizzata da un'alta intensità di capitale e da una percentuale elevata di costi fissi. I costi di produzione dell'industria dell'Unione per la produzione di melamina sono rimasti stabili nel periodo in esame ma sono diminuiti del 14 % tra il 2008 e il PI, come illustrato dalla tabella 7b. Ciò avrebbe dovuto consentire una certa ripresa della redditività dell'industria dell'Unione, ma il basso livello dei prezzi sul mercato dell'Unione e l'undercutting risultante dalle importazioni in dumping a basso prezzo dalla RPC non hanno consentito tale miglioramento.
(102)
Si conclude, di conseguenza, che i costi di produzione non sono una causa del pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
c) Andamento delle esportazioni dell'industria dell'Unione
(103)
Anche se l'analisi del pregiudizio e del nesso di causalità si è concentrata sulla situazione dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione, è stato esaminato anche l'andamento delle esportazioni come un altro potenziale fattore in grado di spiegare il pregiudizio constatato.
Tabella 11
2006
2007
2008
PI
Esportazioni (in migliaia di t)
84 103
78 956
68 560
85 146
Indice
100
94
82
101
Fonte: Risposte al questionario da parte dell'industria dell'Unione.
(104)
Dall'analisi è emerso che le vendite all'esportazione effettuate dall'industria dell'Unione a parti indipendenti sono rimaste stabili a circa 85 000 tonnellate, pari al 28 % della produzione, durante il periodo in esame. L'andamento delle esportazioni dei denunzianti è stato quindi molto positivo persino durante la crisi. La situazione pregiudizievole dell'industria dell'Unione non può essere quindi spiegata dalle esportazioni o attribuita a esse.
d) Importazioni da altri paesi terzi
(105)
Tra il 2006 e il PI i prezzi e i volumi delle importazioni da altri paesi terzi hanno conosciuto la seguente evoluzione:
Tabella 12
Altri paesi terzi
2006
2007
2008
PI
Importazioni (t)
45 480
41 060
24 835
16 473
Indice
100
90
55
36
Quota di mercato
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Indice
100
86
62
50
Prezzo (EUR/t)
820
941
1 094
895
Indice
100
115
133
109
Fonte: Eurostat.
(106)
Ad eccezione di quelle dall'Iran e dall'Arabia Saudita, le importazioni da singoli paesi terzi sono state inferiori alla soglia dell'1 % del mercato dell'Unione durante il PI. L'inchiesta ha rivelato che il volume delle importazioni da paesi terzi è diminuito nel periodo in esame. Per quanto riguarda l'Iran e l'Arabia Saudita, che corrispondevano rispettivamente al 4,4 e all'1,4 % del consumo UE durante il PI, si è rilevato che i prezzi praticati da questi paesi erano superiori a quelli degli esportatori cinesi che hanno collaborato. Si ritiene di conseguenza che tali quantità e prezzi avrebbero eventualmente prodotto solo un impatto limitato sul mercato UE.
(107)
In base a quanto precede, si è concluso provvisoriamente che le importazioni da questi paesi terzi non hanno contribuito significativamente al grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
4. Conclusioni sul nesso di causalità
(108)
L'analisi di cui sopra dimostra che nel periodo in esame vi è stata una sostanziale diminuzione del volume delle importazioni e della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo in dumping originarie della RPC. Tuttavia, tali importazioni sono state effettuate a prezzi di forte dumping, inferiori del 10 % ai prezzi praticati dall'industria dell'Unione sul mercato UE durante il PI. Gli effetti negativi sui prezzi di vendita dominanti sul mercato dell'Unione si sono protratti per tutto il PI. In base alla totalità dei fatti e delle osservazioni, si è ritenuto che esistesse un nesso di causalità tra le importazioni in dumping e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione durante il PI.
(109)
L'esame degli altri fattori noti che potrebbero aver arrecato pregiudizio all'industria dell'Unione ha rivelato che essi non sembrano essere tali da rompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni in dumping dalla RPC e il grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(110)
In base all'analisi di cui sopra, che ha opportunamente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell'industria dell'Unione dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni in dumping, si è concluso provvisoriamente che le importazioni in dumping dalla RPC hanno causato un grave pregiudizio all'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
F. INTERESSE DELL'UNIONE
1. Osservazione preliminare
(111)
In conformità all'articolo 21 del regolamento di base, è stato valutato se, nonostante le conclusioni provvisorie relative al dumping pregiudizievole, esistessero ragioni valide per concludere che l'adozione di misure antidumping provvisorie non sarebbe nell'interesse dell'Unione in questo specifico caso. L'analisi dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione di tutti i vari interessi in gioco, quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori e degli utilizzatori del prodotto in esame.
2. Interesse dell'industria dell'Unione
(112)
L'industria dell'Unione è costituita da tre produttori con stabilimenti in diversi Stati membri dell'Unione e impiega direttamente oltre 600 dipendenti nel settore del prodotto simile.
(113)
L'industria dell'Unione ha subito un grave pregiudizio a causa delle importazioni in dumping originarie della RPC. Si ricorda che la maggioranza degli indicatori di pregiudizio pertinenti hanno registrato un andamento negativo durante il periodo in esame. In particolare, gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell'industria dell'Unione, quali la redditività, il flusso di cassa e l'utile sul capitale investito sono stati fortemente colpiti. Si ritiene che senza l'adozione di misure la ripresa del settore della melamina non sarà sufficiente a consentire la ripresa della situazione finanziaria dell'industria dell'Unione.
(114)
Si prevede che l'istituzione di dazi antidumping provvisori ristabilirà condizioni commerciali di effettiva concorrenza sul mercato dell'Unione e che il prezzo della melamina rifletterà i costi delle varie componenti e le condizioni di mercato. Si ritiene che l'istituzione di misure provvisorie e la ripresa del settore consentirebbero all'industria dell'Unione di mantenere la propria quota di mercato grazie alle economie di scala; si produrrebbe così un impatto positivo per la situazione economica e la redditività dell'industria stessa.
(115)
Si è quindi concluso che sarebbe nell'interesse dell'industria dell'Unione istituire misure antidumping provvisorie sulle importazioni di melamina originaria della RPC.
3. Interesse degli utilizzatori
(116)
La collaborazione degli utilizzatori è stata relativamente bassa in questo caso. Sono stati inviati 44 questionari agli utilizzatori noti sul mercato dell'Unione ma solo sette risposte sono state ritenute sufficientemente significative da consentire la valutazione della loro situazione economica e il possibile impatto di misure antidumping sulla loro attività. Gli utilizzatori che hanno collaborato rappresentavano il 10 % del consumo UE.
(117)
Secondo l'industria dell'Unione la melamina corrisponderebbe al massimo al 3 % e in media al 2 % dei costi di produzione del settore degli utilizzatori. Se questi dati saranno confermati dalle ulteriori visite di verifica presso le sedi degli utilizzatori che si terranno nelle successive fasi dell'inchiesta, l'impatto delle misure antidumping proposte sull'industria degli utilizzatori sarebbe limitato.
(118)
In base alle poche risposte significative ricevute dagli utilizzatori, risulterebbe che la melamina corrisponde al 10 % circa dei loro costi di produzione. Il possibile impatto delle misure potrebbe essere quindi negativo a seconda del livello di redditività che non è stato comunicato in modo chiaro dagli utilizzatori. Come indicato, visite di verifica saranno effettuate presso le sedi principali degli utilizzatori durante le successive fasi dell'inchiesta. La Commissione ricercherà inoltre ulteriore collaborazione da parte dell'industria degli utilizzatori.
(119)
Alcune parti hanno inoltre suggerito che, dato che la quota di mercato detenuta dall'industria dell'Unione è molto elevata, un aumento dei prezzi introdotto da questa industria per la melamina una volta istituite le misure potrebbe costituire in questo caso la principale conseguenza dell'istituzione di misure antidumping.
(120)
Ciononostante, si ritiene che una mancata istituzione di misure sulle importazioni cinesi oggetto di dumping potrebbe portare a ulteriori tagli alla produzione da parte di alcuni produttori UE e quindi a possibili problemi quali una penuria nell'approvvigionamento sul mercato dell'Unione, il maggiore mercato mondiale per la melamina.
(121)
In base a tali fatti e osservazioni, si considera che in questa fase non vi siano elementi di prova che dimostrino che l'impatto dell'istituzione di misure provvisorie sarebbe sproporzionato per quanto riguarda l'attività dell'industria degli utilizzatori. Si ritiene di conseguenza che non vi siano validi e fondati motivi per non istituire misure provvisorie.
4. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(122)
Alla luce di quanto precede, si è concluso provvisoriamente che complessivamente, sulla base delle informazioni disponibili relative all'interesse dell'Unione, non esistono motivi validi e fondati contrari all'istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni di melamina originaria della RPC.
G. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(123)
Alla luce delle conclusioni raggiunte riguardo al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all'interesse dell'Unione, è opportuno adottare misure antidumping provvisorie per impedire che le importazioni in dumping continuino ad arrecare un pregiudizio all'industria dell'Unione.
(124)
Allo scopo di stabilire il livello delle misure, si è tenuto conto dei margini di dumping rilevati e dell'importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(125)
Nel calcolo dell'importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole è stato considerato che le misure dovrebbero consentire all'industria dell'Unione di coprire i costi di produzione e di realizzare un profitto al lordo delle imposte pari a quello che una società dello stesso tipo potrebbe ragionevolmente realizzare in questo settore in condizioni di concorrenza normali, cioè in assenza di importazioni in dumping sulle vendite del prodotto simile nell'Unione. Si ritiene che il profitto realizzabile in assenza di importazioni in dumping debba essere basato sul 2003, l'unico anno in cui l'industria dell'Unione ha realizzato profitti e in cui le importazioni cinesi erano meno presenti sul mercato UE. Un margine di profitto del 5 % del fatturato è stato perciò considerato come il minimo che l'industria dell'Unione avrebbe potuto ottenere senza un dumping pregiudizievole.
(126)
Su tale base è stato calcolato un prezzo del prodotto simile non pregiudizievole per l'industria dell'Unione. Esso è stato ottenuto aggiungendo il margine di profitto del 5 % sopra menzionato ai costi di produzione.
(127)
L'aumento del prezzo necessario è stato quindi determinato confrontando il prezzo medio ponderato all'importazione dei produttori esportatori cinesi che hanno collaborato, debitamente adeguato in considerazione dei costi di importazione e dei dazi doganali, con il prezzo non pregiudizievole applicato dall'industria dell'Unione sul mercato UE durante il PI. Le differenze risultanti da tale confronto sono state quindi espresse in percentuale del valore medio CIF all'importazione dei tipi confrontati.
2. Misure provvisorie
(128)
In considerazione di quanto precede, si ritiene che, in conformità dell'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, debbano essere adottate misure antidumping provvisorie sulle importazioni originarie della RPC al livello corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio, secondo il principio del dazio inferiore.
(129)
Le aliquote individuali del dazio antidumping specificate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano perciò la situazione constatata durante l'inchiesta per le società interessate. Queste aliquote del dazio (contrariamente al dazio unico per l'intero paese applicabile a «tutte le altre società») sono quindi applicabili esclusivamente alle importazioni di prodotti originari della Repubblica popolare cinese fabbricati dalle società, ossia dalle persone giuridiche specificamente menzionate. Le importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra società non espressamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(130)
Eventuali richieste di applicazione di queste aliquote individuali del dazio antidumping (ad esempio, in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o all'istituzione di nuove entità produttive o di vendita) vanno inviate immediatamente alla Commissione (3), complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l'indicazione di eventuali modifiche delle attività della società legate alla produzione e alle vendite sul mercato interno e all'esportazione, connesse ad esempio al cambiamento della ragione sociale o all'istituzione di entità produttive o di vendita. Se opportuno, il regolamento sarà modificato con l'aggiornamento dell'elenco delle società che beneficiano delle aliquote di dazio individuali.
(131)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, il livello del dazio residuo dovrà essere applicato non solo ai produttori esportatori che non hanno collaborato, ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l'Unione durante il PI.
(132)
I margini di dumping e di pregiudizio fissati sono i seguenti:
Società
Margine di dumping
Margine di pregiudizio
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Tutte le altre società
65,6 %
65,2 %
H. COMUNICAZIONE DELLE CONCLUSIONI
(133)
Le conclusioni provvisorie di cui sopra saranno comunicate a tutte le parti interessate, che sono invitate a presentare le loro osservazioni per iscritto e a richiedere un'audizione. Le osservazioni saranno esaminate e prese in considerazione, nei casi giustificati, prima di adottare decisioni definitive. Va inoltre precisato che le conclusioni relative all'istituzione dei dazi antidumping esposte ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate in vista di stabilire conclusioni definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di melamina, di cui al codice NC 2933 61 00, originaria della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sotto elencate, è la seguente:
Società
Dazio (%)
Codice addizionale TARIC
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Tutte le altre società
65,2
A999
3. L'immissione in libera pratica nell'Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Fatte salve le disposizioni dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stato adottato il presente regolamento, presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
2. Come previsto dall'articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono comunicare osservazioni sull'applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L'articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 15 novembre 2010.