ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. března 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/163/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 13. května 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“) do Unie.
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely stanovení dumpingu.
(7)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“) a s nimiž jsou ve spojení.
(8)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.
(9)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii
(10)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 8. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(11)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali o individuální prošetření a odpověděli na antidumpingový dotazník ve stanovené lhůtě.
(12)
S ohledem na závěr, že by mělo být současné antidumpingové řízení vzhledem k níže uvedeným důvodům zastaveno, nebyly žádosti o individuální prošetření dále zkoumány.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(13)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.
(15)
Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku představovaly 31 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(16)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
1.3. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že mají na věci zájem, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení. Dotazníky byly tedy zaslány vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(18)
Odpovědi poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z dovozců nebo uživatelů.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(20)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že jeden z vyvážejících výrobců vznesl příliš mnoho požadavků na důvěrnost a neposkytl dostatečně relevantní veřejnou verzi svých odpovědí na dotazník. Informace zaslané touto společností by proto neměly být brány v úvahu a společnost by měla být v rámci šetření považována za nespolupracující stranu.
(21)
Nedůvěrná verze odpovědí tohoto vyvážejícího výrobce sestávající z úvodních odpovědí a doplněné verze založené na písemném upozornění však byla opětovně posouzena a uznána za dostatečně úplnou na to, aby mohla být považována za relevantní veřejnou odpověď. Uvedená námitka byla proto zamítnuta.
(22)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách následujících společností:
Výrobci v Unii:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Ugivis S.A., Belley, Francie.
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
-
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
1.4. Období šetření
(23)
Šetření dumpingu a újmy probíhalo v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011. Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl obdobný výrobek vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % jejich celkového objemu vývozu do Unie.
(27)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.1.1. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku s reprezentativním celkovým objemem prodeje na domácím trhu
(28)
V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(29)
Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5% nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(30)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(31)
Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(32)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(33)
Pro typy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní typ výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.1.2. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku bez reprezentativního celkového objemu prodeje na domácím trhu
(34)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na obdobný výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí přepočtené na typ výrobku v období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.2. Vývozní cena
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
3.3. Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(38)
Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, na úvěry, slevy neuvedené na faktuře a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.4. Dumpingová rozpětí
3.4.1. Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku
(39)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(40)
Na základě výše uvedené metodiky byla dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Je však třeba uvést, že vyvážející výrobce v Indii, u něhož dumping zjištěn nebyl, představoval 87 % indického vývozu do Unie.
(42)
Na základě své analýzy písemného upozornění Komise vypočítal žadatel 25% rozdíl mezi běžnou hodnotou stanovenou pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž byl zjištěn dumping, a pro společnost, u níž dumping zjištěn nebyl. Žadatel tvrdil, že na konkurenceschopném trhu nemůže takový rozdíl existovat a že pro odvětví spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli je nerealistický. Žadatel navíc uvedl, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, si opatřoval korozivzdorný ocelový šrot od společností v Unii, které jsou ve spojení, a že v důsledku toho nebyly nákupní ceny této suroviny směrodatné pro určení výrobních nákladů.
(43)
Běžná hodnota pro spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, byla stanovena na základě jeho výrobních nákladů na určitý typ výrobku, které byly nižší než u jiných vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. To je způsobeno především skutečností, že první z uvedených společností sama vyrábí korozivzdornou ocel z korozivzdorného ocelového šrotu a je proto plně integrovaná a využívá úspor z rozsahu, zatímco jiní vyvážející výrobci nakupují válcovaný drát z korozivzdorné oceli, který je hlavní surovinou pro výrobu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, na otevřeném trhu, a to rovněž od spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping.
(44)
Běžná hodnota pro spolupracující vyvážející výrobce, u nichž byl zjištěn dumping, byla určena převážně na základě domácích prodejních cen příslušného typu výrobku. V Indii existuje na domácím trhu pouze omezená konkurence a spolupracující vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, prodával v době šetření na domácím trhu pouze nereprezentativní množství výrobku.
(45)
Pokud jde o opatřování korozivzdorného ocelového šrotu ze strany vyvážejícího výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že tato společnost obdržela šrot jak od dodavatelů ve spojení, tak od dodavatelů, kteří ve spojení nejsou, přičemž druzí jmenovaní reprezentovali 70 % získaného množství. Úrovně nákupních cen u obou typů opatřování byly srovnatelné, a to i při zohlednění třídy šrotu.
(46)
V důsledku toho se potvrzuje určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a námitky žadatele se zamítají.
3.4.2. Pro ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(47)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku stanoveno na 24,6 % z ceny CIF na hranicích Unie před proclením.
(48)
Poté, co byl zveřejněn záměr Komise řízení ukončit, trval jeden spolupracující indický vyvážející výrobce na tom, aby byla přijata jeho žádost o individuální šetření, přičemž argumentoval tím, že dumpingové rozmezí zveřejněné pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, neodráželo jeho situaci.
(49)
Žádost o individuální šetření Komise doposud neposoudila, jelikož v případě zastavení řízení by již určení rozmezí nepředstavovalo problémem.
3.4.3. Pro nespolupracující vyvážející výrobce
(50)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z Indie, který byl zjištěn ze statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 97 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající průměrnému dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Dostupné informace vskutku svědčí o tom, že průměrné vývozní ceny nespolupracujících vývozců v Indii v období šetření byly v souladu s cenami zjištěnými u spolupracujících vyvážejících výrobců. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by se v případě nespolupracujících vyvážejících výrobců běžné hodnoty lišily.
(51)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 24,6 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(52)
K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(53)
Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.
(54)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl proveden výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie.
4.2. Výrobní odvětví Unie
(55)
Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení v 52. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
5. ÚJMA
5.1. Úvod
(56)
Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(57)
Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(58)
Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(59)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna další společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost, indexovány.
5.2. Spotřeba v Unii
(60)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.
(61)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(62)
Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.3. Dovoz z Indie
(63)
Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:
Tabulka 2
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podíl na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj: Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník
(64)
Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008-2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
5.4. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(65)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 % To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %. V tomto ohledu je třeba podotknout, že vyvážející výrobce v Indii, u kterého dumping zjištěn nebyl, měl nejvyšší rozpětí podbízení.
5.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro analyzované období.
5.5.1. Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobní kapacita (v tunách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Index využití kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(69)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.
(70)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.
5.5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (tunách)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podíl na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(71)
V kontextu zvyšující se spotřeby (+9 %) se objem prodeje obdobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu v roce 2009 (-20 %) se objemu prodeje v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.
5.5.3. Růst
(72)
Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 % Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.
5.5.4. Zaměstnanost
Tabulka 6
2008
2009
2010
IP
Počet zaměstnanců
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(73)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.
(74)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.
5.5.5. Průměrné ceny jednotky v Unii
Tabulka 7
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele (EUR za tunu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(75)
Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (-21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.
(76)
Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.
5.5.6. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 8
2008
2009
2010
IP
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investice (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(77)
Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.
(78)
Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.
(79)
Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.
(80)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.
5.5.7. Stav zásob
Tabulka 9
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.
5.5.8. Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(82)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingový dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli dovážených z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.6. Závěr ohledně újmy
(83)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-25 %), využití kapacity (-6 %), objem prodeje (-14 %), podíl na trhu (-21 %) a zaměstnanost (-24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.
(84)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(86)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Vedle dumpingového dovozu byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(87)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce uvedeného ve 40 a 41 bodu odůvodnění, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingové ceny se tudíž v období šetření týkaly pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto dumpingového dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(89)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny dumpingového dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za projev cenového podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž dumping zjištěn nebyl.
(90)
Z výše uvedeného se zdá vyplývat, že omezený objem dumpingového dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nedumpingový dovoz, mohl mít na zhoršení situace výrobního odvětví Unie velmi omezený nebo dokonce bezvýznamný vliv.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nedumpingový dovoz z Indie
(91)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak bylo nicméně vysvětleno výše, nedumpingový dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15% podílu na trhu, v porovnání s 2% podílem dumpingového dovozu z Indie na trhu ve stejném období.
(92)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nedumpingového dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny dumpingového dovozu, jak je vysvětleno v 89 bodě odůvodnění.
6.3.2. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 10
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí EUR/t
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podíl dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)
2 332
2 452
3 217
3 288
Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj: Eurostat
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.
(94)
Od 19 listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu dovozu z těchto dvou zemí, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v období šetření spíše skromný, a to 2,5 % a 5,1 % Dalšími významnými zdroji dovozu jsou Filipíny a Malajsie. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2008 na 13,8 % v období šetření.
(95)
Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, nicméně dovoz z Malajsie stále představoval v období šetření 7,6 % podílu na trhu Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak vyplynulo ze šetření, byla průměrná dovozní cena z Filipín mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.
(96)
Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly celkově průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.
(97)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nezpůsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Hospodářská krize
(98)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.
(99)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně - o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření Pro srovnání dovoz z Indie ve stejných obdobích meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.
(100)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dovozu z Indie by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Avšak levné dovozy z Indie, u kterých většinou dumping zjištěn nebyl, zesílily účinky hospodářského propadu a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.
(101)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tvrdit, že měla podstatný dopad na újmu, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka 12
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v tunách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková prodejní cena v eurech
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(102)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný negativní dopad, má se za to, že vzhledem k nízkému objemu vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nebyl tento dopad s ohledem na zjištěnou újmu podstatný.
6.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(103)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Bylo rovněž zjištěno, že v rámci tohoto dovozu bylo ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie zjištěno cenové podbízení.
(104)
S ohledem na zjištění, že největší vyvážející výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nevyvážel spojovací prostředky z korozivzdorné oceli za dumpingové ceny, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že dumpingový indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší, než v případě nedumpingového dovozu.
(105)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nedumpingového dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, se zdá být způsobena nedumpingovým dovozem z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě dumpingového dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ
(106)
Vzhledem k tomu, že neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že antidumpingová opatření jsou zbytečná a toto antidumpingové řízení by proto mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení.
(107)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržená stanoviska nic nezměnila na závěru, že stávající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 22. března 2012.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 22 marzo 2012
che chiude il procedimento antidumping relativo alle importazioni di alcuni elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e loro parti originari dell'India
(2012/163/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) ("regolamento di base"), in particolare l'articolo 9,
sentito il Comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Apertura
(1)
Il 13 maggio 2011 la Commissione europea ("la Commissione") ha reso nota con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2) ("avviso di apertura") l'apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nell'Unione di determinati elementi di fissaggio di acciaio inossidabile ("il prodotto in esame") originari dell'India.
(2)
Lo stesso giorno la Commissione ha annunciato con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (3) l'apertura di un procedimento antisovvenzioni relativo alle importazioni nell'Unione di determinati elementi di fissaggio di acciaio inossidabile originari dell'India e ha iniziato un'inchiesta separata.
(3)
Il procedimento antidumping è stato aperto in seguito a una denuncia presentata il 31 marzo 2011 dallo European Industrial Fasteners Institute (EiFi) (di seguito "il denunziante") a nome di produttori che rappresentano più del 25% della produzione totale dell'Unione di alcuni elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e di loro parti. La denuncia conteneva prove sufficienti del dumping praticato per i suddetti prodotti e del grave pregiudizio che ne è derivato, ritenuto sufficiente per giustificare l'apertura di un'inchiesta.
1.2. Parti interessate al procedimento
(4)
La Commissione ha notificato ufficialmente l'apertura del procedimento al denunziante, agli altri produttori noti dell'Unione, ai produttori esportatori noti, agli importatori noti, agli utilizzatori notoriamente interessati e alle autorità indiane. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine indicato nell'avviso di apertura.
(5)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per ottenere un'audizione.
1.2.1. Campionamento dei produttori esportatori in India
(6)
In considerazione del numero manifestamente elevato di produttori esportatori in India nell'avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere a un campionamento per determinare il dumping, in conformità all'articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base.
(7)
Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, i produttori esportatori dell'India sono stati invitati a manifestarsi entro 15 giorni dall'apertura dell'inchiesta e a fornire le informazioni essenziali sulle loro esportazioni e vendite sul mercato interno, nonché sulle loro attività relative alla fabbricazione del prodotto in esame, oltre che a indicare la ragione sociale e le attività di tutte le loro società collegate coinvolte nella produzione del prodotto in esame nel periodo dal 1o aprile 2010 al 31 marzo 2011 (il "periodo dell'inchiesta" o "PI").
(8)
In totale cinque produttori esportatori, compreso un gruppo di società collegate in India, hanno fornito le informazioni richieste entro il termine indicato nell'avviso di apertura e hanno accettato di essere inclusi nel campione. Queste società hanno dichiarato di aver esportato il prodotto in esame nell'Unione durante il periodo dell'inchiesta. Il confronto tra i dati Eurostat relativi alle importazioni e il volume delle esportazioni nell'Unione del prodotto in esame relativi al periodo d'inchiesta forniti dalle cinque società che hanno collaborato rivela che la cooperazione dei produttori esportatori indiani è stata prossima al 100%. Il campione è stato quindi scelto in base alle informazioni fornite da questi cinque produttori esportatori.
(9)
Come disposto dall'articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base il campione è stato scelto in base al criterio del massimo volume rappresentativo di esportazioni nell'Unione del prodotto in esame che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile. In base alle informazioni comunicate dai produttori esportatori, la Commissione ha incluso nel campione i tre produttori esportatori con il maggior volume di esportazioni nell'Unione. Secondo le informazioni ottenute mediante il campionamento, le società o i gruppi selezionati rappresentavano il 99% del volume totale delle esportazioni nell'Unione del prodotto in esame nel PI quale dichiarato dai produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta. Si è pertanto ritenuto che tale campione consentisse di limitare l'inchiesta a un numero ragionevole di produttori esportatori da esaminare entro il periodo di tempo disponibile, con la contestuale garanzia di un elevato livello di rappresentatività.
1.2.2. Selezione del campione dei produttori esportatori che hanno collaborato in India
(10)
Come previsto dall'articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base le parti interessate e le autorità indiane sono state consultate in merito alla selezione del campione. I due produttori esportatori non selezionati hanno insistito per essere inclusi nel campione. Considerata tuttavia la rappresentatività del campione proposto, come riportato sopra al considerando 8, si è arrivati alla conclusione che non fosse necessario modificare o ampliare il campione.
1.2.3. Esame individuale delle società non incluse nel campione
(11)
Due dei produttori esportatori che hanno collaborato, non inclusi nel campione, hanno richiesto un esame individuale e hanno risposto entro il termine al questionario anti-dumping.
(12)
Poiché il presente procedimento antidumping deve essere chiuso per le ragione menzionate più avanti, non è stato dato seguito alla richiesta di esame individuale.
1.2.4. Campionamento dei produttori dell'Unione
(13)
In considerazione del numero manifestamente elevato di produttori nell'Unione, nell'avviso di apertura è stato previsto un campionamento per la determinazione del pregiudizio in conformità all'articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base.
(14)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha reso noto di aver selezionato un campione provvisorio di produttori dell'Unione. Tale campione è formato da cinque società scelte fra i quindici produttori dell'Unione già noti prima dell'apertura dell'inchiesta, selezionate sulla base del volume delle vendite, delle dimensioni e della collocazione geografica all'interno dell'Unione. Essi rappresentavano il 37 % della produzione totale stimata dell'Unione durante il PI. Le parti interessate sono state invitate a consultare il fascicolo e a presentare osservazioni in merito all'adeguatezza della scelta entro quindici giorni dalla data di pubblicazione dell'avviso di apertura. Nessuna delle parti interessate si è opposta al campione di cinque società proposto.
(15)
Successivamente uno dei cinque produttori dell'Unione inserito nel campione ha revocato la propria disponibilità a collaborare. Le rimanenti quattro società rappresentavano il 31 % della produzione totale stimata dell'Unione durante il PI. Il campione è stato pertanto considerato rappresentativo dell'industria dell'Unione.
1.2.5. Campionamento degli importatori indipendenti
(16)
Dato il numero potenzialmente elevato di importatori coinvolti nel procedimento, nell’avviso di apertura è stata prevista la possibilità di ricorrere al campionamento in conformità dell’articolo 17 del regolamento di base. Due importatori hanno fornito le informazioni richieste ed hanno accettato di essere inseriti nel campione entro il termine indicato nell'avviso di apertura. Dato il basso numero di importatori che si sono manifestati, si è deciso di non ricorrere al campionamento.
1.3. Risposte al questionario e verifiche
(17)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a tutte le altre società che si sono manifestate entro il termine fissato nell'avviso di apertura. I questionari sono stati pertanto spediti ai produttori indiani inclusi nel campione, ai produttori dell'Unione inclusi nel campione, agli importatori nell'Unione che hanno collaborato e a tutti gli utilizzatori notoriamente interessati dall'inchiesta.
(18)
Sono state ricevute risposte da parte dei produttori esportatori inclusi nel campione e dei quattro produttori dell'Unione inclusi nel campione. Nessuno degli importatori o degli utilizzatori ha risposto al questionario.
(19)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni fornite dalle parti interessate e ritenute necessarie per la determinazione del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse dell'Unione.
(20)
Una parte ha sostenuto che uno dei produttori esportatori ha fatto troppe richieste di trattamento riservato e non ha fornito una versione pubblica esauriente della propria risposta al questionario. Le informazioni fornite da tale società non dovrebbero quindi essere prese in considerazione ed essa dovrebbe essere considerata parte che non ha collaborato all'inchiesta.
(21)
La versione non confidenziale della risposta di tale produttore esportatore, costituita da una risposta iniziale e una versione completa basata su una lettera di richiamo, è stata valutata nuovamente e considerata sufficientemente completa per poter essere considerata una risposta pubblica esauriente. L’argomentazione è stata perciò respinta.
(22)
Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
Produttori dell'Unione:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C. s.n.c, Grumello del Monte, Italia;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia;
-
Ugivis S.A, Belley, Francia.
Produttori esportatori in India:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar Dist., Thane, Maharashtra
-
Ltd., Vasai (East) Dist., Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
1.4. Periodo dell'inchiesta
(23)
L'inchiesta sul dumping e sul pregiudizio ha riguardato il periodo dall'1 aprile 2010 al 31 marzo 2011. L’analisi delle tendenze pertinenti per la determinazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il gennaio 2008 e la fine del periodo dell’inchiesta ("periodo in esame").
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(24)
Il prodotto in esame è costituito da elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e loro parti (nel seguito SSF), che rientrano attualmente nei codici NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70.
2.2. Prodotto simile
(25)
Il prodotto in esame e il prodotto fabbricato e venduto sul mercato interno dell'India risultano avere alla pari del prodotto fabbricato e venduto nell'Unione dai produttori dell'Unione le medesime caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche e le stesse applicazioni di base. Tali prodotti sono stati quindi considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. DUMPING
3.1. Valore normale
(26)
Per determinare il valore normale a termini dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha innanzitutto stabilito se le vendite del prodotto in esame effettuate dai produttori esportatori inclusi nel campione sul mercato interno a acquirenti indipendenti fossero rappresentative, cioè se il loro volume totale corrispondesse almeno al 5 % del volume totale delle vendite all'esportazione nell'Unione durante il PI.
(27)
Si è riscontrato che uno dei produttori esportatori inclusi nel campione non effettuava vendite rappresentative del prodotto simile sul mercato interno. Per questo produttore esportatore si è dovuto costruire il valore normale applicando l'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
3.1.1. Produttori esportatori inclusi nel campione che hanno collaborato e hanno realizzato un volume complessivo di vendite rappresentativo sul mercato interno
(28)
Per quanto concerne i produttori esportatori inclusi nel campione con un volume di vendite complessivo rappresentativo sul mercato interno la Commissione ha successivamente individuato i tipi di prodotto da essi venduti sul mercato interno che risultassero identici o direttamente comparabili con quelli venduti per l'esportazione nell'Unione.
(29)
Le vendite sul mercato interno di un particolare tipo di prodotto sono state considerate sufficientemente rappresentative quando il volume di tale tipo di prodotto venduto sul mercato interno ad acquirenti indipendenti durante il PI era pari o superiore al 5% del volume totale del tipo comparabile venduto all'esportazione nell'Unione.
(30)
La Commissione ha poi esaminato se le vendite sul mercato interno delle società in questione potessero considerarsi realizzate nell'ambito di normali operazioni commerciali ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A questo scopo è stata definita per ciascun tipo di prodotto la percentuale delle vendite remunerative ad acquirenti indipendenti sul mercato interno nel periodo dell'inchiesta.
(31)
Se il volume delle vendite di un tipo di prodotto, venduto a un prezzo netto pari o superiore al costo di produzione calcolato, rappresentava oltre l'80 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto, e se il prezzo medio ponderato per quel tipo di prodotto era pari o superiore al costo di produzione, il valore normale è stato calcolato sulla base del prezzo effettivo praticato sul mercato interno. Quest'ultimo è stato calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite, anche non remunerative, di quel tipo di prodotto realizzate sul mercato interno durante il PI.
(32)
Se il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava l'80 % o una percentuale inferiore all'80 % del volume totale delle vendite di quel tipo, o se la media ponderata del prezzo di quel tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato calcolato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative di quello stesso tipo di prodotto.
(33)
Per i tipi di prodotto venduti in quantitativi non rappresentativi sul mercato interno si è dovuto costruire il valore normale applicando l'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base. A tal fine il costo medio di produzione sostenuto dall'esportatore per ogni tipo di prodotto durante il PI è stato maggiorato delle spese generali, amministrative e di vendita (SGAV) e di un margine di profitto ragionevole. A norma dell'articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base la percentuale relativa alle SGAV e al margine di profitto si è basata sulla media ponderata delle SGAV stesse e del margine di profitto sulle vendite di ciascun tipo di prodotto effettuate dal produttore esportatore in questione nel corso di normali operazioni commerciali.
3.1.2. Produttori esportatori inclusi nel campione che hanno collaborato ma non hanno realizzato un volume complessivo di vendite rappresentativo sul mercato interno
(34)
Per il produttore esportatore che non ha realizzato un volume di vendite rappresentativo sul mercato interno, il valore normale è stato costruito, a norma dell'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, in base al costo di produzione del prodotto simile per quella società maggiorato delle SGAV e di un margine di profitto ragionevole per la durata del PI. Secondo quanto disposto dall'articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base la percentuale relativa alle SGAV e al margine di profitto è stata basata sulla media ponderata delle SGAV stesse e del margine di profitto sulle vendite di ciascun tipo di prodotto effettuate dal produttore esportatore in questione nel corso di normali operazioni commerciali.
3.2. Prezzo all'esportazione
(35)
I prezzi all'esportazione sono stati calcolati in base ai prezzi effettivamente pagati o pagabili per il prodotto in esame, come disposto dall'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
3.3. Confronto
(36)
Il confronto tra valore normale e prezzo all'esportazione è stato effettuato franco fabbrica.
(37)
Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto debitamente conto mediante opportuni adeguamenti delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, secondo quanto prescrive l'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(38)
Su questa base si sono introdotti, se opportuni e giustificati, aggiustamenti per costi di trasporto e di assicurazione, noli marittimi, manutenzione, carico, spese accessorie, imballaggio, credito, sconti non menzionati in fattura e commissioni.
3.4. Margini di dumping
3.4.1. Produttori esportatori inclusi nel campione che hanno collaborato
(39)
Per le società inserite nel campione la media ponderata del valore normale di ciascun tipo di prodotto in esame esportato nell'Unione è stata confrontata alla media ponderata del prezzo all'esportazione del tipo del prodotto in esame corrispondente, conformemente a norma dell'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base.
(40)
In base alla metodologia di cui sopra, i margini di dumping espressi in percentuale del prezzo CIF frontiera dell'Unione, al netto del dazio, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Va osservato che non è stato tuttavia rilevato alcun dumping per il produttore le cui esportazioni ammontano all'87 % delle esportazioni indiane nell'Unione.
(42)
Il denunziante ha calcolato, in base alla propria analisi della comunicazione della Commissione, una differenza del 25% tra il valore normale stabilito per il produttori esportatori inclusi nel campione per i quali è stato riscontrato il dumping rispetto a quello calcolato per la società per la quale il dumping non è stato riscontrato. Il ricorrente ha argomentato che non è possibile che esista tale differenza su un mercato competitivo, e che essa non è realistica per l'industria degli elementi di fissaggio. Il denunziante ha sostenuto inoltre che il produttore esportatore per il quale il dumping non è stato riscontrato acquistava rottami di acciaio inossidabile dalle società collegate nell'Unione e di conseguenza il prezzo di acquisto di tale materia prima non era affidabile per la determinazione del costo di produzione.
(43)
Il valore normale per l'esportatore che ha collaborato e per il quale il dumping non è stato riscontrato è stato calcolato in base al suo costo di produzione per tipo di prodotto. Tale costo di produzione è inferiore a quello degli altri produttori esportatori inclusi nel campione. Ciò dipende principalmente dal fatto che la prima società produce acciaio inossidabile a partire dai rottami di acciaio inossidabile, ed è pertanto completamente integrata e beneficia di economie di scala, mentre le altre società acquistano vergella di acciaio inossidabile - materia prima principale per la produzione degli elementi di fissaggio di acciaio inossidabile - sul mercato aperto, incluso dal produttore che ha collaborato per il quale il dumping non è stato riscontrato.
(44)
Il valore normale per i produttori esportatori che hanno collaborato e per i quali il dumping è stato riscontrato è stato calcolato principalmente in base ai prezzi di vendita sul mercato interno per tipo di prodotto. La competizione sul mercato interno in India è limitata e il produttore esportatore che ha collaborato per il quale il dumping non è stato riscontrato ha venduto sul mercato interno durante il PI soltanto quantità non rappresentative.
(45)
Per quanto riguarda l'acquisto di rottami di acciaio inossidabile da parte del produttore esportatore per il quale il dumping non è stato riscontrato l'inchiesta ha mostrato che tale società ha acquistato rottami sia dalle società collegate che da quelle non collegate, e la quantità ottenuta da queste ultime supera il 70% della quantità totale acquistata. Il livello del prezzo di tali acquisti è comparabile, anche tenendo in conto la tipologia dei rottami.
(46)
Di conseguenza il calcolo del valore normale per i produttori esportatori parte del campione è confermato e la richiesta fatta dal denunziante è stata respinta.
3.4.2. Per gli altri produttori esportatori che hanno collaborato
(47)
La media ponderata del margine di dumping dei produttori esportatori che hanno collaborato all'inchiesta e non sono stati inseriti nel campione è stata calcolata a norma dell'articolo 9, paragrafo 6, del regolamento di base sulla base dei margini stabiliti per i produttori esportatori per i quali è stato riscontrato il dumping. Su tale base il margine di dumping calcolato per le società che hanno collaborato non incluse nel campione è stato fissato al 24,6 % del prezzo CIF frontiera dell'Unione, al netto del dazio.
(48)
Dopo la comunicazione dell'intenzione della Commissione di chiudere il procedimento uno dei produttori esportatori indiani che hanno collaborato ha insistito perché la sua richiesta di esame individuale fosse accettata, sostenendo che il margine di dumping comunicato per i produttori esportatori non inclusi nel campione non riflettesse la sua situazione.
(49)
La richiesta di esame individuale non è stata valutata dalla Commissione poiché in caso di chiusura la determinazione del margine non è più rilevante.
3.4.3. Produttori esportatori che non hanno collaborato
(50)
Per quanto riguarda tutti gli altri esportatori indiani la Commissione ha stabilito in primo luogo il grado di collaborazione. È stato effettuato un confronto fra il totale delle esportazioni dichiarate nelle risposte al questionario da tutti i produttori esportatori che hanno collaborato e il totale delle importazioni provenienti dall'India ricavato dalle statistiche Eurostat. La percentuale riscontrata di collaborazione è del 97 %. Il livello di collaborazione è stato pertanto ritenuto elevato. Si è ritenuto opportuno fissare il margine di dumping per i produttori esportatori che non hanno collaborato a un livello corrispondente al margine medio di dumping fissato per i produttori esportatori inclusi nel campione che hanno collaborato all'inchiesta. Le informazioni disponibili suggeriscono infatti che la media dei prezzi all'esportazione durante il PI degli esportatori indiani che non hanno collaborato fosse comparabile con quelli rilevati per i produttori esportatori che hanno collaborato. Non ci sono inoltre informazioni disponibili che suggeriscano un valore normale differente per i produttori esportatori che non hanno collaborato.
(51)
Su tale base il margine di dumping a livello nazionale è stato fissato al 24,6 % del prezzo CIF frontiera dell'Unione, al netto del dazio.
4. INDUSTRIA DELL'UNIONE
4.1. Produzione dell'Unione
(52)
Al fine di stabilire la produzione totale dell'Unione sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti i produttori dell'Unione, comprese quelle fornite nella denuncia, i dati raccolti presso i produttori dell'Unione prima e dopo l'apertura dell'inchiesta e le risposte ai questionari, sottoposte a verifica, dei produttori dell'Unione inclusi nel campione.
(53)
Su tale base la produzione totale dell'Unione durante il PI è stata stimata in circa 52 000 tonnellate. Tale dato comprende la produzione di tutti i produttori dell'Unione che si sono manifestati più il volume della produzione stimata di coloro che non si sono espressi durante il procedimento.
(54)
Come indicato al considerando 13, è stato effettuato un campionamento per condurre un'inchiesta sui produttori dell'Unione. Sono state incluse nel campione cinque società delle quindici che hanno fornito i dati prima dell'apertura del procedimento. In seguito, come riportato sopra nel considerando 15, una delle società ha deciso di non cooperare all'inchiesta. Le rimanenti società che hanno cooperato rappresentavano il 32% della produzione totale stimata dell'Unione durante il PI. Il campione è stato pertanto considerato rappresentativo dell'industria dell'Unione.
4.2. Industria dell'Unione
(55)
Tutti i produttori dell'Unione di cui al considerando 52 sono ritenuti far parte dell'industria dell'Unione a norma dell'articolo 4, paragrafo 1, e dell'articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base, e sono denominati nel seguito "industria dell'Unione".
5. PREGIUDIZIO
5.1. Osservazioni preliminari
(56)
Nella valutazione dei fattori di pregiudizio rilevanti sono state impiegate statistiche Eurostat, dati forniti nella denuncia, dati raccolti presso i produttori dell'Unione prima e dopo l'apertura dell'inchiesta e risposte ai questionari, sottoposte a verifica, dei produttori dell'Unione inclusi nel campione.
(57)
L'analisi del pregiudizio per quanto riguarda i dati macroeconomici quali la capacità produttiva, l'utilizzazione degli impianti, il volume delle vendite, la quota di mercato, la crescita, l'occupazione e la produttività, è basata sui dati relativi all'industria dell'Unione nel suo complesso.
(58)
L'analisi del pregiudizio relativa a dati microeconomici quali prezzi di transazione, redditività, flusso monetario, investimento e rendimento del capitale investito, capacità di raccogliere capitali, scorte e salari è basata sui dati dei produttori dell'Unione inclusi nel campione.
(59)
I quattro produttori dell'Unione inclusi nel campione sono stati selezionati anche nella revisione in previsione della scadenza delle misure antidumping applicabili alle importazioni di SSF provenienti da Cina e Taiwan, conclusa il 7 gennaio 2012 (4). In tale revisione è stata inclusa nel campione un'altra società che non figura nella presente inchiesta. Dal momento che il periodo considerato per l’analisi del pregiudizio si sovrappone a quello del riesame in previsione della scadenza, i dati per gli anni 2008 e 2009 sono identici tranne che nel caso di una società. Rendendo pubbliche le cifre per il 2008 e il 2009 sarebbe possibile dedurre quelle della società non inclusa nel campione nel presente caso. Sono stati pertanto indicizzati microindicatori quali scorte, salari, investimenti, flusso di cassa, utili sul capitale investito e redditività.
5.2. Consumo dell'Unione
(60)
Il consumo dell'Unione è stato stabilito in base al volume delle vendite sul mercato interno delle industrie dell'Unione come indicato nella denuncia e verificato tramite le risposte al questionario di campionamento e i dati sottoposti a verifica ottenuti dai produttori inclusi nel campione. Si è inoltre tenuto conto del volume delle importazioni basato sui dati Eurostat per il periodo in esame.
(61)
L'andamento del consumo dell'Unione è risultato il seguente:
Tabella 1
2008
2009
2010
IP
Consumo dell'Unione (tonnellate)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indice (2008 = 100)
100
84
101
109
Fonte: Eurostat, dati della denuncia e risposte al questionario.
(62)
Il consumo totale sul mercato dell'UE è cresciuto del 9 % durante il periodo in esame. Tra il 2008 e il 2009 si è registrata una riduzione del consumo del 16 %, apparentemente dovuta agli effetti negativi globali della crisi economica sul mercato In seguito il consumo ha recuperato il 21 % tra il 2009 e il 2010, e un ulteriore 7 % tra il 2010 e il PI.
5.3. Importazioni dall'India
(63)
Nel periodo in esame, le importazioni dall'India hanno mostrato la seguente evoluzione:
Tabella 2
2008
2009
2010
IP
Volume delle importazioni dall'India (tonnellate)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indice (2008 = 100)
100
130
151
165
Quota di mercato
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indice (2008 = 100)
100
155
149
152
Fonte: Eurostat e risposte al questionario dei produttori esportatori.
(64)
Nel corso del periodo in esame le importazioni dall'India sono aumentate del 65%. L'incremento è stato più consistente tra il 2008 e il 2009, quando si è riscontrato un aumento del 30% delle importazioni e una diminuzione del 16% dei consumi. Le importazioni indiane hanno continuato a crescere su base annuale nel 2010 (16%) e nel PI (10%).
5.4. Prezzi delle importazioni e sottoquotazione del prezzo
Tabella 3
2008
2009
2010
IP
Prezzo medio all'importazione in EUR/t
3 531
2 774
2 994
3 216
Indice (2008 = 100)
100
79
85
91
Fonte: Eurostat e risposte al questionario dei produttori dell'UE inclusi nel campione.
(65)
Nel periodo in esame il prezzo delle importazioni provenienti dall'India è diminuito complessivamente del 9 %. Questo spiega l'incremento della quota di mercato dell'India dal 12,1 % al 18,3 % nello stesso periodo. L'incremento più elevato si è avuto tra il 2008 e il 2009, quando gli esportatori indiani hanno guadagnato più di sei punti percentuali di quota di mercato.
(66)
Per determinare la sottoquotazione dei prezzi durante il PI, la media ponderata dei prezzi di vendita per tipo di prodotto che i produttori dell'Unione inclusi nel campione hanno praticato ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione, adeguati a livello franco fabbrica, è stata comparata ai prezzi medi ponderati delle importazioni dall'India praticati al primo acquirente indipendente sul mercato dell'Unione, stabiliti su una base CIF e opportunamente adeguati per tenere conto dei dazi esistenti e dei costi sostenuti dopo l'importazione.
(67)
Il confronto dei prezzi è stato effettuato in base ai singoli tipi di prodotti per transazioni allo stesso stadio commerciale, una volta apportati gli adeguamenti del caso e dedotti sconti e riduzioni. Il risultato del confronto espresso come percentuale del fatturato dei produttori dell'Unione inclusi nel campione durante il PI ha mostrato una sottoquotazione dei prezzi tra il 3 e il 13%. È opportuno segnalare in proposito che il produttore esportatore indiano per il quale il dumping non è stato riscontrato aveva il più alto margine di sottoquotazione del prezzo.
5.5. Situazione economica dell'industria dell'Unione
(68)
Secondo quanto disposto dall'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base l'esame dell'incidenza delle importazioni oggetto di dumping sull'industria dell'Unione ha compreso una valutazione di tutti gli indicatori economici calcolati per l'industria dell'Unione nel periodo analizzato.
5.5.1. Capacità produttiva, produzione e utilizzo degli impianti
Tabella 4
2008
2009
2010
IP
Volume di produzione (tonnellate)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indice (2008 = 100)
100
81
89
75
Capacità produttiva (tonnellate)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indice (2008 = 100)
100
90
92
79
Utilizzo della capacità produttiva
49 %
44 %
48 %
46 %
Indice (2008 = 100)
100
90
98
94
Fonte: totale dell'industria dell'Unione
(69)
La tabella riportata sopra evidenzia una significativa flessione della produzione (-25 %) durante il periodo in esame. In linea con la diminuzione della domanda, la produzione è diminuita bruscamente nel 2009 (-19 %), per recuperare poi il 10 % circa nel 2010. Durante il PI, sebbene il consumo dell'Unione sia cresciuto del 7 %, la produzione dell'Unione è diminuita nuovamente del 17 % circa rispetto all'anno precedente.
(70)
La capacità produttiva dell'industria dell'Unione è calata del 21 % circa durante il periodo in esame. Anche l'utilizzo della capacità produttiva è diminuito durante il periodo in esame, restando costantemente sotto il 50 %.
5.5.2. Volume delle vendite e quota di mercato
Tabella 5
2008
2009
2010
IP
Volume delle vendite (tonnellate)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indice (2008 = 100)
100
80
82
86
Quota di mercato
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indice (2008 = 100)
100
95
81
79
Fonte: totale dell'industria dell'Unione
(71)
Nell'ambito di un aumento del consumo (+ 9 %) il volume delle vendite del prodotto simile venduto al primo acquirente indipendente dell'Unione è diminuito del 14 % nel periodo in esame. La quota di mercato si è di conseguenza ridotta dal 46,5 % nel 2008 al 36,6 % nel PI. Dopo una brusca diminuzione nel 2009 (- 20 %) si è registrata una leggera ripresa del volume delle vendite nel 2010 e nel PI.
5.5.3. Crescita
(72)
Il consumo dell'Unione è cresciuto del 9 % tra il 2009 e il PI. Nello stesso periodo tuttavia il volume delle vendite e la quota di mercato dell'Unione sono diminuite rispettivamente del 14 % e del 21 %. Nello stesso periodo le importazioni dall'India sono aumentate in modo significativo (+ 65 %).
5.5.4. Occupazione
Tabella 6
2008
2009
2010
IP
Numero di dipendenti
1 007
863
821
761
Indice (2008 = 100)
100
86
82
76
Produttività (unità/dipendente)
Indice (2008 = 100)
100
95
110
99
Fonte: totale dell'industria dell'Unione
(73)
Durante il periodo in esame il numero di dipendenti è diminuito del 24 % Tra il 2008 e il PI il costo del lavoro per dipendente è aumentato del 6 %.
(74)
La produttività del lavoro dell’industria dell'Unione, in termini di produzione annua per addetto, è diminuita dell’1 % nel periodo in esame. Ha poi raggiunto il livello più basso nel 2009, cominciando poi a risalire verso il PI.
5.5.5. Prezzi medi unitari nell'Unione
Tabella 7
2008
2009
2010
IP
Prezzi unitari nell'UE a acquirenti indipendenti (EUR/t)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indice (2008 = 100)
100
64
90
98
Fonte: risposte al questionario dei produttori inclusi nel campione
(75)
I prezzi medi alla vendita sono diminuiti del 2 % durante il periodo in esame. Nel 2009 l'industria dell'Unione è stata costretta a ridurre del 36 % i prezzi di vendita, nel contesto della flessione dell'attività economica e di una netta riduzione dei prezzi all'importazione dall'India (- 21 %). Nel corso del 2010 e del PI i prezzi di vendita dell’industria dell’Unione sono saliti di nuovo.
(76)
L'inchiesta ha mostrato che la diminuzione nei prezzi di vendita nel 2009 rispecchiava una diminuzione dei costi, diminuiti del 18 % rispetto ai livelli del 2009. Tale diminuzione nei costi era dovuta principalmente alla diminuzione dei prezzi delle materie prime, specialmente quelli del nichel che è caratterizzato da una dinamica dei prezzi instabile. L’industria dell’Unione è stata tuttavia costretta a diminuire i prezzi di vendita in proporzione maggiore dei costi a causa dell’aumento delle importazioni a basso prezzo dall'India nel 2009.
5.5.6. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
Tabella 8
2008
2009
2010
IP
Redditività delle vendite UE (% delle vendite nette)
Indice (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Flusso di cassa
Indice (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Investimenti (EUR)
Indice (2008 = 100)
100
29
59
6
Utile sul capitale investito
Indice (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Fonte: risposte al questionario dei produttori inclusi nel campione
(77)
L'inchiesta ha messo in evidenza che, sebbene la diminuzione dei prezzi di vendita riflettesse in parte una diminuzione dei costi, il prezzo praticato dall'industria dell'Unione era posto sotto pressione dalle importazioni di SSF dall'India. La redditività dell'industria dell'Unione è stata negativa fin dall'inizio del periodo in esame. L'industria dell'Unione è stata costretta a diminuire i prezzi di vendita più della diminuzione dei costi a causa dell'espansione delle importazioni a basso prezzo dall'India, in particolare nel 2009. Questo ha fatto deteriorare significativamente la redditività per quell'anno. Nel 2010 e durante il PI la redditività è migliorata, restando però negativa.
(78)
Il flusso di cassa, ovvero la capacità dell'industria di autofinanziare le proprie attività, ha fatto riscontrare una tendenza simile a quella della redditività. Ha raggiunto il livello più basso nel 2009, dopodiché ha mostrato una tendenza alla crescita ed è ritornato positivo nel PI.
(79)
Gli investimenti compiuti nel 2008 nella produzione di SSF sono diminuiti del 94 % circa nel periodo in esame. La redditività del capitale investito ha mostrato un analogo sviluppo negativo, in linea con i risultati negativi raggiunti dall'industria dell'Unione nel periodo in esame, ed è sempre rimasta negativa.
(80)
L'evoluzione della redditività, del flusso di cassa e il basso livello di investimenti indica che i produttori dell'UE inclusi nel campione potrebbero aver avuto difficoltà nella raccolta di capitali.
5.5.7. Scorte
Tabella 9
2008
2009
2010
IP
Scorte finali dell'industria dell'Unione
Indice (2008 = 100)
100
92
100
103
Fonte: risposte al questionario dei produttori inclusi nel campione
(81)
Nel corso del periodo in esame il livello delle scorte dell'industria dell'Unione è aumentato del 3 %. Nel 2009 il livello delle scorte finali è diminuito dell'8 %; in seguito, nel 2010 e nel PI è cresciuto rispettivamente dell'8 % e del 3 %.
5.5.8. Entità del margine effettivo di dumping e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(82)
Si ricorda che dalle indagini non risultano pratiche di dumping attribuibili al produttore esportatore indiano più importante, cui fa capo una quota dell'87 % di tutte le esportazioni nell'Unione. Le importazioni oggetto di dumping ammontano pertanto al 13 % del volume totale di SSF esportati dall'India all'Europa. Tenuto conto del volume, della quota di mercato e dei prezzi delle importazioni dall'India oggetto di dumping, l'incidenza dei margini di dumping effettivi sull'industria dell'Unione può essere considerata trascurabile.
5.6. Conclusioni relative al pregiudizio
(83)
Nel periodo in esame l'inchiesta ha rilevato un deterioramento della maggior parte degli indicatori di pregiudizio, come la produzione (- 25 %), l'utilizzo degli impianti (- 6 %), il volume delle vendite (- 14 %), la quota di mercato (- 21 %) e l'occupazione (- 24%). Nel contesto di una crescita del consumo sono diminuiti sia il volume delle vendite sia la quota di mercato. Il volume delle vendite ha avuto una leggera ripresa nel 2010 e durante il PI rispetto al 2009. L'industria dell'Unione non è stata tuttavia in grado di recuperare la quota di mercato perduta a causa dell'espansione delle importazioni indiane, che sono aumentate costantemente nel corso di tutto il periodo in esame mantenendo prezzi inferiori rispetto a quelli dell'industria dell'Unione.
(84)
Gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell'industria dell'Unione sono stati inoltre gravemente danneggiati, così come il flusso di cassa e la redditività. La capacità di ottenere capitali dell'industria dell'Unione è stata pertanto compromessa.
(85)
In base a quanto precede, si è concluso che l'industria dell'Unione ha subito un grave pregiudizio si sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
6. NESSO DI CAUSALITÀ
6.1. Introduzione
(86)
A norma dell'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento base la Commissione ha esaminato se le importazioni in dumping originarie dell'India abbiano arrecato all'industria dell'Unione un pregiudizio tale da potersi definire grave. Sono stati esaminati anche fattori noti diversi dalle importazioni oggetto di dumping che avrebbero potuto arrecare pregiudizio all'industria dell'Unione nello stesso periodo, al fine di evitare che il pregiudizio causato eventualmente da tali altri fattori fosse attribuito alle importazioni oggetto di dumping.
(87)
Si ricorda che dalle indagini non risultano pratiche di dumping attribuibili al produttore esportatore indiano più importante, cui fa capo una quota dell'87 % di tutte le esportazioni nell'Unione durante il PI, come riferito sopra al considerando 45 e 46. Soltanto il 13 % delle esportazioni indiane nell'Unione del prodotto in esame durante il PI sono state fatte a prezzi di dumping. Queste importazioni oggetto di dumping hanno avuto nel PI una quota di mercato del 2 %.
6.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(88)
Dall'inchiesta è emerso che il consumo dell'Unione è aumentato del 9 % nel periodo in esame, mentre il volume delle vendite dell'industria dell'Unione è diminuito del 14 % e la quota di mercato del 21 %.
(89)
Per quanto riguarda i prezzi, è stato riscontrato che i prezzi medi all'importazione delle importazioni oggetto di dumping sono risultati inferiori ai prezzi medi alla vendita praticati dall'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione. Essi erano tuttavia più alti del 12 % circa rispetto ai prezzi della società indiana per la quale il dumping non è stato riscontrato.
(90)
Sulla base di quanto precede si considera che il volume limitato di importazioni oggetto di dumping dall'India, aventi tra l'altro prezzi più alti delle importazioni non oggetto di dumping, possano aver avuto un ruolo assai limitato, se non nullo, nel deterioramento della situazione dell'industria dell'Unione.
6.3. Effetto di altri fattori
6.3.1. Importazioni non oggetto di dumping dall'India
(91)
Il volume totale delle importazioni dall'India è aumentato del 65 % nel periodo in esame, incrementando la quota di mercato dal 12,1 % al 18,3 %. Come spiegato sopra le importazioni non oggetto di dumping rappresentavano tuttavia l'87 % del totale del volume delle esportazioni indiane durante il PI, corrispondente a una quota di mercato del 15 % nel PI, mentre nello stesso periodo le importazioni dall'India oggetto di dumping raggiungevano appena una quota del 2 %.
(92)
I prezzi delle importazioni dall'India sono diminuiti complessivamente del 9 % durante il periodo in esame, restando sempre inferiori a quelli delle importazioni dal resto del mondo e ai prezzi di vendita dell'industria dell'Unione. È da tenere in considerazione tuttavia che, come spiegato nel considerando 94, il prezzo medio delle importazioni non oggetto di dumping era inferiore non solo ai prezzi praticati dall'industria dell'Unione ma anche ai prezzi delle importazioni oggetto di dumping.
6.3.2. Importazioni da altri paesi terzi
Tabella 10
2008
2009
2010
IP
Volume delle importazioni da altri paesi terzi (tonnellate)
50 010
37 633
54 454
59 255
Indice (2008 = 100)
100
75
109
118
Quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indice (2008 = 100)
100
90
107
109
Prezzo medio delle importazioni da altri paesi terzi (EUR/tonnellata)
5 380
5 236
5 094
5 234
Indice (2008 = 100)
100
97
95
97
Volume delle importazioni dalla Malaysia (tonnellate)
13 712
9 810
9 611
9 966
Quota di mercato delle importazioni dalla Malaysia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Prezzo medio delle importazioni dalla Malaysia (EUR/tonnellata)
4 203
2 963
3 324
3 633
Volume delle importazioni dalle Filippine (tonnellate)
7 046
5 406
15 576
18 149
Quota di mercato delle importazioni dalle Filippine
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Prezzo medio delle importazioni dalle Filippine (EUR/tonnellata)
4 645
3 474
3 714
3 912
Volume delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese (tonnellate)
2 332
2 452
3 217
3 288
Quota di mercato delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Prezzo medio delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese (EUR/tonnellata)
4 004
4 561
5 272
5 648
Volume delle importazioni da Taiwan (tonnellate)
4 304
3 703
6 451
6 640
Quota di mercato delle importazioni da Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Prezzo medio delle importazioni da Taiwan (EUR/tonnellata)
5 092
4 719
4 755
4 943
Fonte: Eurostat.
(93)
Secondo i dati Eurostat il volume delle importazioni nell'Unione di SSF originari di altri paesi terzi è aumentato del 18 % durante il periodo in esame. Allo stesso tempo i prezzi medi delle importazioni sono diminuiti del 3 % circa durante il periodo in esame, e la relativa quota di mercato è aumentata del 9 % circa.
(94)
Dal 19 novembre 2005 sono in vigore misure antidumping sulle importazioni di SSF dalla Repubblica popolare cinese e da Taiwan. Nonostante dette misure durante il periodo in esame le importazioni da questi due paesi sono considerevolmente aumentate sebbene le quote di mercato siano rimaste relativamente modeste, rispettivamente 2,5 % e 5,1 %, nel PI. Altri importatori principali sono Filippine e Malaysia. Le importazioni, soprattutto quelle dalle Filippine, sono aumentate notevolmente durante il periodo in esame, e la relativa quota di mercato è aumentata dal 5,8 % del 2008 al 13,8 % nel PI.
(95)
Nel periodo in esame si è avuta una tendenza al ribasso delle importazioni dalla Malaysia, che hanno comunque conservato durante il PI una quota di mercato del 7,6 %. Il volume delle importazioni dalle Filippine è notevolmente aumentato durante il periodo in esame. L'inchiesta ha riscontrato tuttavia che il loro prezzo medio era molto più alto, all'incirca il 20 % in più del prezzo medio degli SSF indiani.
(96)
Per quanto concerne i prezzi all'importazione, i prezzi medi di quelle da altri paesi terzi sono rimasti piuttosto stabili nel periodo in esame e sempre superiori ai prezzi di vendita medi dell'industria dell'Unione e dei prezzi medi delle importazioni dall'India.
(97)
In base a quanto precede si è concluso che le importazioni da questi paesi terzi non hanno contribuito al grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
6.3.3. Crisi economica
(98)
La contrazione del consumo dell’Unione nel 2009 è in parte spiegata dalla crisi economica. Va tuttavia notato che, nonostante la diminuzione del 16 % del consumo nel 2009, il volume delle importazioni indiane è aumentato del 30 %.
(99)
Nel 2010 e durante il PI il consumo dell’Unione è aumentato in linea con la generale ripresa economica. Il volume delle vendite dell'industria dell'Unione è tuttavia aumentato di poco, del 3 % nel 2010 e del 4,7 % durante il PI. Negli stessi periodi le importazioni indiane sono cresciute rispettivamente del 16 % e del 10 % annuo.
(100)
In condizioni economiche normali e in assenza della forte pressione sui prezzi e dell'aumento delle importazioni dall'India l'industria dell'Unione avrebbe probabilmente incontrato difficoltà nell'affrontare il calo dei consumi e l'aumento dei costi fissi unitari dovuto al diminuito utilizzo delle capacità. Le importazioni indiane a basso prezzo, la maggioranza delle quali non era oggetto di dumping, hanno tuttavia rafforzato l'effetto della recessione economica, e perfino nel corso della ripresa economica generale l'industria dell'Unione non è stata in grado di riprendersi e di riconquistare la quota di mercato perduta in favore delle importazioni indiane.
(101)
Anche se la crisi economica del 2008-2009 potrebbe aver contribuito allo scarso rendimento dell'industria dell'Unione, essa non può dunque essere ritenuta responsabile del pregiudizio subito.
6.3.4. Andamento delle esportazioni delle industrie dell'Unione incluse nel campione
Tabella 12
2008
2009
2010
IP
Vendite all'esportazione (in tonnellate)
967
689
933
884
Indice (2008 = 100)
100
71
97
91
Prezzo di vendita unitario (EUR)
4 770
3 060
4 020
4 313
Indice (2008 = 100)
100
64
84
90
Fonte: risposte al questionario dei produttori inclusi nel campione
(102)
Durante il periodo in esame il volume delle esportazioni delle industrie dell'Unione incluse nel campione è diminuito del 9 % e il prezzo medio delle esportazioni del 10 %. Pur non potendo escludere che la tendenza negativa nell'andamento delle esportazioni possa aver avuto un effetto ulteriormente negativo sull'industria dell'Unione, si ritiene che, dato il basso volume delle esportazioni in rapporto alle vendite sul mercato dell'Unione, l'impatto non è stato rilevante rispetto al pregiudizio riscontrato.
6.4. Conclusioni relative al nesso di causalità
(103)
L'analisi di cui sopra ha dimostrato che nel periodo in esame si è verificato un sostanziale aumento del volume e della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo originarie dell'India. Si è inoltre constatato che tali importazioni avevano prezzi costantemente inferiori a quelli praticati dall'industria dell'Unione sul mercato interno.
(104)
Considerato tuttavia che il maggior produttore esportatore indiano, con una quota pari all'87 % delle esportazioni nell'Unione durante il PI, non ha esportato nell'Unione il prodotto in esame a prezzi di dumping, non può essere stabilito un nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping, equivalenti al solo 13 %, e il pregiudizio sofferto dall'industria dell'Unione. Non può pertanto essere dimostrato che le esportazioni indiane oggetto di dumping siano la causa del pregiudizio sofferto dall'industria dell'Unione in considerazione del volume ridotto, della quota di mercato limitata (2 %) e del fatto che i loro prezzi fossero in media più alti del 12 % rispetto a quelle delle importazioni non oggetto di dumping.
(105)
L'analisi di altri fattori noti che potrebbero aver causato pregiudizio all'industria dell'Unione, tra cui le importazioni non oggetto di dumping, le importazioni da altri paesi terzi, la crisi economica e il rendimento delle esportazioni dell'industria dell'Unione inclusa nel campione ha mostrato che il pregiudizio sofferto dall'industria dell'Unione sembra dovuto all'impatto delle importazioni dall'India non oggetto di dumping, che rappresentano l'87 % di tutte le esportazioni indiane nell'Unione durante il PI e che sono state fatte a prezzi significativamente inferiori a quelli delle importazioni oggetto di dumping.
7. CHIUSURA DEL PROCEDIMENTO ANTIDUMPING
(106)
In assenza del nesso di causalità sostanziale tra le importazioni oggetto di dumping e il pregiudizio sofferto dall'industria dell'Unione, si ritiene che le misure antidumping non sono necessarie, e che pertanto il presente procedimento antidumping va chiuso a norma dell'articolo 9, paragrafo 2, del regolamento di base.
(107)
IL denunziante e le parti interessate sono state informate in proposito e hanno avuto l'opportunità di presentare osservazioni. I commenti ricevuti non modificano la conclusione che il presente procedimento antidumping vada chiuso.
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
Il procedimento antidumping riguardante le importazioni di alcuni elementi di fissaggio di acciaio inossidabile e loro parti, attualmente classificabili ai codici NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70, è chiuso.
Articolo 2
La presente decisione entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Fatto a Bruxelles, il 22 marzo 2012