PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 325/2012
ze dne 12. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1043/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí od 14,6 % do 52,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce z Indie požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(5)
Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(6)
Ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly čínské společnosti, které se dosud nepřihlásily, avšak domnívají se, že by jim měla být vyměřena individuální sazba cla, vyzvány, aby se přihlásily do deseti dnů od vyhlášení. Žádná čínská společnost tak neučinila.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, z nichž vychází záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných zjištění“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k těmto poskytnutým konečným zjištěním vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a v odůvodněných případech k nim bylo přihlédnuto.
1.3 STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(9)
Jelikož ohledně stran dotčených řízením nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 3. až 8. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 DOTČENÝ VÝROBEK
(10)
Dotčeným výrobkem je výrobek popsaný v 10. a 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR.
(11)
Existují dva typy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, avšak nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(12)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo, při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2 OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se platnost 10. až 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 INDIE
3.1.1 PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA
(15)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise konstatovala, že jeden indický vyvážející výrobce nemůže být považován za spolupracující stranu, a proto byly závěry týkající se této společnosti učiněny na základě dostupných údajů, jak stanoví článek 18 základního nařízení.
(16)
Po poskytnutí prozatímních zjištění této společnosti, Star Oxochem Pvt. Ltd, podala uvedená společnost další vysvětlení a upřesnění týkající se informací, které poskytla v předchozím průběhu šetření. Uvedená společnost rovněž požádala o slyšení před Komisí za přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod. Společnost uvedla, že jelikož poskytla odpovědi na dotazník a s ohledem na skutečnost, že útvary Komise provedly inspekci v prostorách společnosti, a také s ohledem na dodatečná vysvětlení a upřesnění, která byla nyní poskytnuta, by nebylo přiměřené, aby se k ní nadále přistupovalo jako k vyvážejícím výrobcům, kteří při šetření vůbec nespolupracovali.
(17)
S ohledem na výše uvedené, zejména na dodatečná vysvětlení a upřesnění, mají útvary Komise za to, že mohou částečně použít původní informace, konkrétně údaje týkající se vývozních cen, neboť tyto údaje byly shledány jako spolehlivé. Z výše uvedených úvah vyplývá, že prozatímní závěry zmíněné ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají nadále platné pouze částečně, a v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3 základního nařízení vycházejí závěry ohledně této společnosti částečně z dostupných údajů a částečně z jejích vývozních cen.
3.1.2 BĚŽNÁ HODNOTA
(18)
Pokud jde o metodu výpočtu běžné hodnoty pro Indii, nebyly vzneseny žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost zjištění uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracující společnost.
(19)
Pokud jde o Star Oxochem a s ohledem výše uvedená zjištění (16. a 17. bod odůvodnění), byla běžná hodnota stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Běžná hodnota pro tuto společnost proto vycházela z váženého průměru reprezentativního objemu domácího prodeje uskutečněného druhou, spolupracující společností, Punjab Chemicals.
3.1.3. VÝVOZNÍ CENA
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se způsob stanovení vývozní ceny uvedený v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Punjab Chemicals.
(21)
S ohledem na závěry uvedené v 16. a 17. bodě odůvodnění výše se vývozní cena pro Star Oxochem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoví na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které mají zaplatit nezávislí zákazníci za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
3.1.4 SROVNÁNÍ
(22)
Jelikož ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozních cen nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 20. a 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracujícího výrobce, společnost Punjab Chemicals.
(23)
Pokud jde o Star Oxochem, byly provedeny úpravy v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a to na základě ověřených úprav u Punjab Chemicals.
3.1.5 DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ
(24)
Pokud jde o spolupracujícího výrobce, nebyly k prozatímním zjištěním Komise vzneseny žádné připomínky. Dumpingové rozpětí stanovené ve 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(25)
Pokud jde o Star Oxochem a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí 31,5 %.
(26)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany Indie (méně než 80 %) se předběžně mělo za to, že nejvhodnější metodou pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí bude nejvyšší dumpingová transakce spolupracující strany. Tato transakce není výjimečná ani z hlediska množství ani z hlediska ceny, a je proto považována za reprezentativní vzorek, který vede k přiměřenému a odpovídajícímu výsledku v poměru k dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracujícího výrobce.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje platnost zjištění uvedených ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(28)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením pro Indii činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
3.2 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
3.2.1 ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ / INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(29)
Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, jedna skupina čínských společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, nebo případně, pokud by to nebylo možné, o individuální zacházení, zatímco další skupina čínských společností požádala pouze o individuální zacházení. Jak je uvedeno ve 26. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, požadavek na zacházení jako v tržním hospodářství byl odmítnut, avšak oběma skupinám společností bylo prozatímně přiznáno individuální zacházení.
(30)
Ohledně těchto prozatímních zjištění nebyly vzneseny žádné připomínky, a platnost 26. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.2.2 SROVNATELNÁ ZEMĚ
(31)
K prozatímnímu výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost 33. a 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.3 BĚŽNÁ HODNOTA
(32)
V prozatímním nařízení bylo vysvětleno, že Komise stanovila odděleně běžné hodnoty pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Zatímco běžná hodnota pro nerafinovanou kyselinu šťavelovou byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii, běžná hodnota pro rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se v Indii nevyrábí, byla určena na základě výrobních nákladů na indickou nerafinovanou kyselinu šťavelovou navýšených o 12 % za účelem zohlednění dodatečných výrobních nákladů a také prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(33)
Oba spolupracující výrobci z Číny zpochybnili zmíněné 12 % navýšení o dodatečné výrobní náklady tvrzením, že Komise tyto dodatečné náklady nikdy neověřila, nýbrž se zdá, že se jedná pouze o hrubý odhad na základě metody, která jim nebyla sdělena spolu s ostatními prozatímními zjištěními. Jeden z vyvážejících výrobců uvedl, že odhaduje dodatečné výrobní náklady pouze na 5 %, ačkoli tohoto tvrzení nepodložil žádnými fakty.
(34)
Je třeba uvést, že zmíněné navýšení bylo stanoveno na základě informací, které poskytli sami spolupracující čínští vyvážející výrobci. Za prvé je třeba poznamenat, že stejná společnost, která nyní tvrdí, že dodatečné výrobní náklady činí pouze přibližně 5 %, původně ve své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení výslovně uváděla dodatečné náklady 10-15 %. Za druhé, během inspekcí v prostorách zmíněných společností oba spolupracující výrobci potvrdili, že se dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové ve srovnání s nerafinovanou kyselinou šťavelovou pohybují v rozmezí 10-12 %. Za třetí, pro tuto úroveň 10-12 % dodatečných výrobních nákladů hovoří i výpočty výrobního odvětví Unie. S ohledem na informace poskytnuté spolupracujícími výrobci bylo navýšení o 12 % považováno za odpovídající.
(35)
Proto jelikož nebyly uvedeny žádné podložené informace nebo podpůrné důkazy odůvodňující nižší navýšení, potvrzuje se platnost zjištění uvedených v 35. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.4 VÝVOZNÍ CENA
(36)
Oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR bylo přiznáno individuální zacházení, proto jejich vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vycházejí z cen, které zaplatili nebo mají zaplatit první nezávislí odběratelé v Unii.
(37)
Jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 38. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5 SROVNÁNÍ
(38)
Jeden ze spolupracujících výrobců namítl, že prodejní, režijní a správní náklady jeho obchodníka ve spojení ani jeho provize by neměly být odečteny od vývozní ceny v rámci úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Dotyčný výrobce uvedl, že přímé prodejní náklady jeho obchodníka ve spojení již byly od vývozní ceny odečteny při výpočtu ceny ze závodu za účelem srovnání s běžnou hodnotou na témže základě.
(39)
Uvedený výrobce tvrdil, že jeho obchodník ve spojení je dceřiná společnost, jíž je jediným vlastníkem, a že si s ohledem na strategii dělení zisku z vývozu v rámci celé skupiny neúčtuje žádnou provizi. Kromě toho podle uvedené společnosti zbývající prodejní, režijní a správní výdaje představují souhrnné náklady na provoz společnosti, a nejsou přímo spojeny s prodejem, a proto by neměly být odečteny od vývozní ceny.
(40)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se provizemi rozumí rovněž obchodní přirážky obchodníka, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Je tedy nepodstatné, zda byla provize skutečně zaplacena, či nikoliv. Podstatné je, zda obchodník prodal zboží s přirážkou a zda plnil funkce obdobné funkcím obchodního zástupce.
(41)
Ze skutečností zjištěných před inspekcí a během inspekce v uvedené obchodní společnosti vyplývá, že tato společnost během období šetření prodávala kyselinu šťavelovou vyráběnou dotyčným výrobcem ve spojení odběrateli v EU. Uvedený výrobce zároveň stejnému odběrateli v EU dodával také přímo. Obchodník ve spojení proto dělal stejnou práci jako výrobce, s jiným personálem v jiném sídle a v jiném městě, a vznikly mu tak vlastní náklady, které se odrážejí ve vývozní ceně.
(42)
Ze zjištěných skutečností je rovněž zřejmé, že uvedená obchodní společnost nakupovala vyvážené zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení a vlastním jménem je dále prodávala s přirážkou, za cenu, kterou sama dojednala s konečným nezávislým odběratelem.
(43)
Byly rovněž zjišťovány skutečnosti ohledně uvedené obchodní společnosti, co se týče jejího plnění funkcí obchodního zástupce. Z těchto skutečností je především zřejmé, že výrobce prodával významné objemy dotčeného výrobku přímo do EU a že do EU vyvážel rovněž přes svoji obchodní společnost ve spojení. Pouze přibližně třetina prodeje do EU se uskutečnila prostřednictvím této společnosti ve spojení. Zmíněný obchodník rovněž prodával kyselinu šťavelovou od dalších výrobců, s nimiž nebyl ve spojení. Ze zjištěných skutečností vyplývá, že více než polovina nákupů kyseliny šťavelové uvedeného obchodníka byla od dodavatelů, s nimiž nebyl ve spojení, a od jeho výrobce ve spojení byla méně než polovina jeho nákupů.
(44)
Uvedený obchodník tak nemohl být navzdory svému vztahu s vyvážejícím výrobcem považován za interní prodejní oddělení vyvážejícího výrobce.
(45)
Z předložených a ověřených údajů rovněž jasně vyplývá, že obchodník platí za zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení až poté, co dostane sám zaplaceno od odběratele v EU. Finanční riziko tudíž zůstává na výrobci, a nikoli na obchodníkovi.
(46)
Proto se mělo za to, že uvedený obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Tvrzení, že by neměly být provedeny úpravy o provize podle čl. 2 odst. 10 písm. i), se proto odmítá.
(47)
Rovněž tvrzení, že by neměly být zohledněny prodejní, režijní a správní náklady, jelikož nezahrnují přímé výdaje na prodej, nelze přijmout. Tyto režijní náklady mají dopad na strukturu nákladů společnosti, a ovlivňují proto vývozní cenu. Část těchto nákladů byla proto odečtena od vývozní ceny, aby bylo možné provést spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, ze závodu. Toto tvrzení se odmítá.
(48)
Provize byla stanovena na základě ziskového rozpětí dovozce v EU, který není s danou společností ve spojení, nikoliv na základě skutečné přirážky obchodníka, která byla podstatně vyšší. Tato metoda byla považována za vhodnější, neboť skutečná přirážka by vycházela z interních cen za převod, které neodrážejí skutečné podmínky na trhu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, potvrzuje se platnost 39. až 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.6 DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(50)
Jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by individuální dumpingová rozpětí měla být stanovena odděleně pro nerafinovanou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Tito výrobci tvrdili, že ačkoli byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou zvlášť pro jednotlivé druhy dotčeného výrobku, bylo stanovenou jedno společné dumpingové rozpětí pro oba druhy kyseliny šťavelové. Tvrdili dále, že by bylo vhodnější stanovit dumpingové rozpětí pro každý druh kyseliny šťavelové zvlášť, neboť skupinu tvoří dvě výrobní společnosti, z nichž jedna vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhá vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou.
(51)
Nerafinovanou kyselinu šťavelovou lze nahradit rafinovanou kyselinou šťavelovou. Oba druhy kyseliny šťavelové spadají pod stejný kód KN a není snadné je od sebe rozlišit. Čistota kyseliny šťavelové je stejná, rozdíl je v hladinách dalších produktů ve zbylém „odpadním“ produktu. Jelikož oba druhy vyhovují definici dotčeného výrobku, bylo v souladu s obvyklou praxí stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Vzhledem ke značnému cenovému rozdílu mezi oběma druhy a jejich obtížnému rozlišení by různá dumpingová rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou vedla ke zvýšenému riziku obcházení. Požadavek různých dumpingových rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou se zamítá a potvrzují se dumpingová rozpětí stanovená ve 45. a 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(52)
Konečně, stejná skupina vyvážejících výrobců zpochybnila stanovení různých dumpingových rozpětí pro každou z těchto dvou skupin vyvážejících výrobců z ČLR a z důvodů těchto různých dumpingových rozpětí pro každou ze skupin vývozců požádala o objasnění metody výpočtu a metody klasifikace rafinované a nerafinované kyseliny šťavelové.
(53)
U obou skupin vyvážejících výrobců z ČLR byla použita stejná metoda a vážená průměrná vývozní cena dotčeného výrobku zahrnuje rafinovanou i nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Vysvětlení, pokud jde o různá dumpingová rozpětí, proto jednoduše spočívá v relativním zastoupení vývozu obou příslušných druhů, s ohledem na to, že rafinovaná kyselina šťavelová se obvykle prodává za vyšší cenu než nerafinovaná.
(54)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzuje se platnost 47. a 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(56)
Na základě toho se celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovuje na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se platnost 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(57)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že údaje v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se dvou výrobců v Unii tvořících výrobní odvětví Unie (žadatel a druhý, nespolupracující výrobce) nepopisují přesně situaci, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Rovněž bylo uváděno, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce ani k údajům od třetího výrobce v Unii, který přestal kyselinu šťavelovou vyrábět, a že by tyto údaje neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za prvé, potvrzuje se, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byli v Unii v posuzovaném období ve skutečnosti tři výrobci dotčeného výrobku, kteří tvořili výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a kteří představují 100 % výroby v Unii. Za druhé, tvrzení, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce a třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, se odmítá, neboť je správný postup brát pro účely analýzy újmy v úvahu všechny známé údaje týkající se posuzovaného období s cílem získat co nejpřesnější představu o hospodářské situaci výrobního odvětví v Unii podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(58)
Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že důvody, pro které zmíněný třetí výrobce ukončil výrobu obdobného výrobku, nebyly v průběhu šetření řádně prozkoumány. Tato věc ale byla během šetření zkoumána a uvedená společnost pouze uvedla, že ukončila výrobu obdobného výrobku z „interních důvodů“, aniž by poskytla jakékoli další vysvětlení. Navíc jeden vyvážející výrobce se s tímto vysvětlením ztotožnil a tvrdil, že důvodem rozhodnutí zastavit výrobu nebyly údajné dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců, což bylo v rozporu s informacemi, které poskytl žadatel ve verzi, jež nebyla důvěrná, kde uvedl, že „společnost [název] ukončila výrobu jednou pro vždy a zavřela svůj výrobní závod kvůli agresivnímu dumpingu z Číny a Indie“. Uvedený vyvážející výrobce však neposkytl žádné odlišné informace týkající se uvedených údajů o výrobě zmíněného třetího výrobce v Unii. Tato záležitost proto nezpochybňuje skutečnost, že údaje týkající se zmíněného třetího výrobce v EU lze v současném šetření použít.
(59)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že minimální limit, pokud jde o reprezentativnost při zahájení šetření, nebyl řádně sdělen a ve skutečnosti nebyl splněn. Jak se uvádí ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii a žádný výrobce se před zahájením šetření neozval a nevyjádřil nesouhlas. Ve verzi spisu, která není důvěrná, byla zpřístupněna informační poznámka shrnující výsledky šetření reprezentativnosti při zahájení. Analýza újmy provedená podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení kromě toho zahrnovala podstatnou část výrobního odvětví Unie.
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se platnost 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, s výhradou upřesnění v 57. bodě odůvodnění výše.
4.2 URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(61)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při určování některých ukazatelů újmy by se nemělo přihlížet k vlastní spotřebě kyseliny šťavelové a že by měl být v každém případě u všech ukazatelů újmy uplatněn stejný konzistentní přístup. To, jakým způsobem byl uplatněn rozdíl mezi vlastní spotřebou a prodejem na volném trhu, však bylo vysvětleno v 52., 53. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v souladu se základním nařízením se analýza soustředila především na volný trh, přestože při stanovení některých ukazatelů újmy se přihlíželo k prodeji na volném trhu i k vlastní spotřebě, jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Některé ukazatele újmy lze skutečně zkoumat pouze s ohledem na prodej obdobného výrobku na volném trhu, jelikož vzhledem k samotné podstatě závislého prodeje může tyto ukazatele zkreslovat vztah mezi prodejcem a kupujícím. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení příslušného trhu Unie, potvrzuje se platnost 52. až 55. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 SPOTŘEBA V UNII
(63)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ ÚČINKŮ DOTČENÉHO DOVOZU
(64)
Jelikož ohledně souhrnného posouzení účinků dotčeného dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 59. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 OBJEM DUMPINGOVÉHO DOVOZU Z DOTČENÝCH ZEMÍ A JEHO PODÍL NA TRHU
(65)
Jelikož ohledně objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a jeho podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 63. a 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 CENA DUMPINGOVÉHO DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
(66)
Jak je uvedeno ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při výpočtu rozpětí újmy byly průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii náležitě upraveny s ohledem na dovozní náklady a clo. Jeden vyvážející výrobce však namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy plně nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako oprávněná, a výpočty rozpětí újmy byly v případě tohoto výrobce, jakož i v případě ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců, náležitě opraveny. To však nemělo žádný dopad na navrhovaná konečná opatření uvedená níže v 87. bodě odůvodnění.
(67)
Jelikož ohledně ceny dumpingového dovozu a cenového podbízení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 65. až 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(68)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že údaje týkající se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78 bod odůvodnění prozatímního nařízení). Ve skutečnosti však výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení tvoří tři výrobci obdobného výrobku, kteří představují 100 % výroby v Unii v celém posuzovaném období, přestože jeden výrobce výrobu kyseliny šťavelové ukončil před začátkem období šetření. Tvrzení, že by se k údajům třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, nemělo přihlížet, se nepřijímá, neboť je správný postup brát pro účely určení hospodářské situace výrobního odvětví Unie v úvahu všechny číselné údaje o výrobě, které se týkají posuzovaného období.
(69)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že bez ohledu na domnělou chybu zmíněnou v 66. bodě odůvodnění výše číselné údaje týkající se počtu zaměstnanců, celkových ročních mezd a průměrných pracovních nákladů na zaměstnance, které jsou uvedeny v tabulce 6 prozatímního nařízení, nesouhlasí. Tento vyvážející výrobce však neuváděl správný údaj, neboť uváděl, že se průměrné mzdy zvýšily o 21 %, zatímco správné číslo je 19 %.
(70)
S ohledem na hospodářskou krizi 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení jasně ukazují, že podíl dovozu z dotčených zemí na trhu navzdory poklesu spotřeby dále rostl a že měl tento dovoz negativní dopad na různé ukazatele újmy, například objem prodeje, zaměstnanost, výrobní kapacitu a podíl na trhu.
(71)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se 69. až 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje se platnost těchto bodů odůvodnění.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co se uvádí v prozatímních zjištěních, výrobní odvětví v Unii neutrpělo závažnou újmu. Bylo uváděno, že negativní vývoj, pokud jde o výrobní odvětví Unie, způsobily účinky hospodářské krize v roce 2008 a chybné zohlednění údajů týkajících se zmíněného třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu v roce 2008, které přispěly ke zkreslenému pohledu na situaci ohledně újmy. Jak je však uvedeno výše, zohlednění třetího výrobce bylo považováno za správné a podíl dotčených zemí na trhu se i přes krizi nadále zvyšoval.
(73)
Potvrzuje se proto platnost 94. až 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tedy závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že zohlednění údajů týkajících se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, zkresluje prozatímní závěry, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí, která by měla vycházet pouze z údajů týkajících se současných výrobců. Podobně jako v případě analýzy újmy výše bylo zjištěno, že závěry ohledně obdobného výrobku by naopak byly zkresleny, pokud by tento třetí výrobce zohledněn nebyl. Jak je však uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, relevantní údaje týkající se této společnosti by měly být zohledněny také při analýze situace výrobního odvětví Unie, a toto tvrzení se proto nepřijímá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož ve stejné době, kdy došlo k nárůstu objemu dumpingového dovozu, se zvýšila ziskovost výrobního odvětví Unie, nemohl být dumpingový dovoz hlavní příčinou újmy. Toto mírné zvýšení ziskovosti však nezpochybňuje závěr, že celková ziskovost byla nadále velmi nízká a nedosahovala obvyklé míry, která činí 8 %. Kromě toho, navzdory skutečnosti, že se spotřeba v roce 2008 a pak znovu během období šetření podstatně zvýšila, snížil se během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 9 % oproti čínskému dovozu.
(76)
Další vyvážející výrobce namítal, že na základě dostupných informací výrobní odvětví Unie v období šetření dosahovalo zisku, který se velmi blížil cílové úrovni 8 %. Jelikož informace ohledně zisku se týkají pouze jednoho výrobce v Unii, přesná úroveň zisku nemůže být zveřejněna. Jak se však uvádí v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dosáhl v období šetření mírného zisku poté, co měl v roce 2009 ztrátu. Argumenty, na jejichž základě zmíněný vyvážející výrobce došel k závěru, že se měl zisk v období šetření blížit cílové úrovni, ve skutečnosti nebyly správné, neboť nezohledňovaly příslušné finanční údaje žadatele a příslušné údaje o jeho výrobě, které jsou důvěrné, a proto nemohly být poskytnuty. Úroveň zisku žadatele byla důkladně ověřena, mimo jiné prostřednictvím inspekce na místě, a tvrzení, že se měl zisk dosahovaný v období šetření blížit cílové úrovni, byla proto shledána jako nesprávná.
(77)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinných souvislostí, potvrzuje se platnost 99. až 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
(78)
Dva dovozci namítali, že by opatření mohla vést k nedostatku kyseliny šťavelové v EU. Výrobní odvětví Unie údajně nemůže pokrýt poptávku po kyselině šťavelové v EU.
(79)
Šetření ukázalo, že během období šetření měl žadatel volné kapacity. Kromě toho žadatel uvedl, že v současnosti zvyšuje výrobu, ačkoli vzhledem k tomu, že se dotčený výrobek vyrábí prostřednictvím chemických reakcí, vyžaduje zvýšení využití kapacity určitý čas. Z údajů o spotřebě v EU a celkové kapacitě v EU lze však usuzovat, že žadatel je schopen zcela pokrýt poptávku po nerafinované kyselině šťavelové v Unii, jakmile se jeho výroba bude blížit plné kapacitě. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, je třeba připomenout, že většina rafinované kyseliny šťavelové se používá při výrobě výrobků, které jsou následně vyvezeny, uživatelé by tak mohli působit v rámci aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho je hlavní čínský vývozce rafinované kyseliny šťavelové vývozcem s nejnižší navrhovanou sazbou cla (14,6 %).
(80)
Žadatel dále namítal, že na celosvětovém trhu s kyselinou šťavelovou dominují čínští výrobci, kteří udávají úroveň cen tohoto produktu. V současné době se čínští výrobci více soustředí na domácí trh a nelze vyloučit, že by v případě neexistence opatření a pravděpodobného zániku jediného zbývajícího výrobce nerafinované kyseliny šťavelové v EU uživatelé v EU čelili problémům se zabezpečením dodávek, potenciálně též chronickému nedostatku a oligopolním cenám.
(81)
Další dovozce, který je zároveň uživatelem a který působí v jiném navazujícím segmentu trhu než ten předchozí, tvrdil, že existence prozatímních opatření měla negativní dopad na ziskovost jeho vlastních výrobků, pro něž je kyselina šťavelová hlavní surovinou, neuvedl však žádné další podrobnosti. Uvedená společnost byla vyzvána, aby se zúčastnila slyšení, při němž by tyto obtíže upřesnila a podložila fakty, nicméně na tuto výzvu nereagovala. Proto tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzuje se platnost 123. až 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(83)
Jak se uvádí v 66. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako zčásti oprávněná, neboť v případě některých proclených dodávek vyvezených odběrateli v EU bylo clo podhodnoceno. Rozpětí újmy proto byla odpovídajícím způsobem opravena, aniž by to však mělo podstatný dopad na navrhovaná konečná opatření (viz 87. bod odůvodnění níže).
(84)
Vzhledem k závěrům ohledně společnosti Star Oxochem bylo rozpětí újmy stanoveno rovněž pro tohoto vyvážejícího výrobce, a sice na základě stejné metody výpočtu, která je uvedena ve 142. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 145. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2 FORMA A ÚROVEŇ CEL
(86)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši zjištěných dumpingových rozpětí, neboť u všech dotčených vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že rozpětí újmy jsou vyšší než dumpingová rozpětí.
(87)
Na základě výše uvedeného jsou určená dumpingová rozpětí a rozpětí újmy následující:
Název společnosti/skupiny
Rozpětí újmy (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Prozatímní clo (v %)
Navrhované clo (v %)
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Všechny ostatní společnosti
47,9
43,6
43,6
43,6
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Všechny ostatní společnosti
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Individuální sazby antidumpingových cel přidělené jednotlivým společnostem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“) se proto vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a ČLR a vyráběných příslušnými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(89)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (3) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, jež jsou spojeny například s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(90)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Číny a Indie. Po poskytnutí konečných zjištění jim byla rovněž poskytnuta lhůta pro vyjádření.
(91)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby změnila zjištění šetření.
(92)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se sazba zbytkového cla neměla vztahovat pouze na nespolupracující vývozce, ale rovněž na společnosti, jež v období šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
10.3 KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(93)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
11. ZÁVAZKY
(94)
Jeden vyvážející výrobce v Indii a dva vyvážející výrobci v Čínské lidové republice nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(95)
Protože v posledních letech docházelo ke značnému kolísání cen dotčeného výrobku, není tento výrobek vhodný pro pevný cenový závazek. Za účelem odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce doložku o indexaci cen, nestanovil však příslušnou minimální cenu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a cenami hlavní suroviny nebyla zjištěna přímá souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho úroveň spolupráce této společnosti během celého šetření a přesnost jí poskytnutých údajů nebyly ideální. Komise si proto nemohla být jista, že by bylo možné dodržování závazku této společnosti účinně sledovat.
(96)
Navíc pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, šetření zjistilo, že existují různé druhy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž cena se výrazně liší. Jedna minimální cena pro všechny druhy výrobku, kterou navrhoval jeden z čínských vyvážejících výrobců, by proto nevedla k odstranění škodlivého účinku dumpingu. Oba dotčení vyvážející výrobci z ČLR navíc vyrábějí různé druhy dalších chemických výrobků a mohou tyto výrobky prodávat společným zákazníkům v Evropské unii prostřednictvím svých společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a učinilo by to účinné sledování dodržování závazku krajně obtížným. Ani různé minimální ceny, které navrhl druhý čínský vyvážející výrobce, by neumožňovaly sledování dodržování závazku, vzhledem ke složitosti rozlišování jednotlivých druhů výrobku. Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodného roztoku, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla %
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1043/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. dubna 2012.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 325/2012 DEL CONSIGLIO
del 12 aprile 2012
che istituisce un dazio antidumping definitivo e dispone la riscossione definitiva dei dazi provvisori istituiti sulle importazioni di acido ossalico originario dell’India e della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea («regolamento di base») (1), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («Commissione») dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. MISURE PROVVISORIE
(1)
Con il regolamento (UE) n. 1043/2011 (2) («regolamento provvisorio») la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di acido ossalico originario dell’India e della Repubblica popolare cinese («RPC»). Le aliquote del dazio provvisorio variano dal 14,6 % al 52,2 %.
(2)
Il procedimento è stato avviato in seguito a una denuncia presentata il 13 dicembre 2010 dal Consiglio europeo dell’industria chimica (CEFIC) per conto della Oxaquim SA («denunziante»), che rappresenta una quota rilevante, in questo caso superiore al 25 %, della produzione complessiva dell’Unione di acido ossalico.
(3)
Come indicato al considerando 9 del regolamento provvisorio, l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2010 e il 31 dicembre 2010 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2007 e la fine del periodo dell’inchiesta («periodo considerato»).
1.2. FASE SUCCESSIVA DEL PROCEDIMENTO
(4)
Dopo che sono stati resi noti i fatti e le considerazioni principali in base a cui è stata decisa l’istituzione delle misure antidumping provvisorie («comunicazione delle conclusioni provvisorie»), diverse parti interessate hanno presentato osservazioni scritte sulle conclusioni provvisorie. Le parti che ne hanno fatto richiesta hanno avuto la possibilità di essere sentite. In particolare, a un produttore esportatore dell’India che ha chiesto di essere sentito è stata concessa un’audizione in presenza del consigliere-auditore della DG Commercio.
(5)
La Commissione ha continuato a cercare tutte le informazioni ritenute necessarie per giungere a conclusioni definitive.
(6)
Il considerando 150 del regolamento provvisorio ha invitato le società che non si erano ancora manifestate, ma che ritenevano che dovesse essere istituito per loro un dazio individuale, a manifestarsi entro dieci giorni dalla pubblicazione di detto regolamento. Non si è manifestata alcuna società cinese.
(7)
Successivamente, tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni principali in base a cui si intendeva raccomandare l’istituzione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di acido ossalico originario dell’India e della RPC e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazi provvisori («comunicazione delle conclusioni definitive»). Tutte le parti hanno inoltre avuto la possibilità di comunicare, entro il termine stabilito, le loro osservazioni sulle conclusioni definitive.
(8)
Le osservazioni orali e scritte trasmesse dalle parti interessate sono state esaminate e prese in considerazione se ritenute pertinenti.
1.3. PARTI INTERESSATE DAL PROCEDIMENTO
(9)
In assenza di osservazioni delle parti interessate dal procedimento, si confermano i considerando da 3 a 8 del regolamento provvisorio.
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. PRODOTTO IN ESAME
(10)
Il prodotto in esame è quello descritto ai considerando 10 e 11 del regolamento provvisorio, vale a dire l’acido ossalico, in forma diidrata (numero CUS 0028635-1 e numero CAS 6153-56-6) o anidra (numero CUS 0021238-4 e numero CAS 144-62-7) e in soluzione acquosa o meno, attualmente classificato al codice NC ex 2917 11 00 e originario dell’India e della RPC.
(11)
Esistono due tipi di acido ossalico: l’acido ossalico non raffinato e l’acido ossalico raffinato. L’acido ossalico raffinato, che è prodotto nella RPC ma non in India, è fabbricato grazie a un processo di purificazione dell’acido ossalico non raffinato, il cui scopo è rimuovere ferro, cloruri, tracce metalliche e altre impurità.
(12)
L’acido ossalico presenta una vasta gamma di impieghi, ad esempio è utilizzato come agente riducente e sbiancante, nella sintesi farmaceutica e nella fabbricazione di prodotti chimici.
2.2. PRODOTTO SIMILE
(13)
L’inchiesta ha inoltre dimostrato che l’acido ossalico prodotto e venduto dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione, quello fabbricato e venduto sul mercato interno dell’India e della RPC e quello importato sul mercato dell’Unione dall’India e dalla RPC presentano essenzialmente le stesse caratteristiche fisiche e chimiche di base e sono destinati ai medesimi impieghi finali di base.
(14)
In assenza di osservazioni riguardo al prodotto in esame o al prodotto simile, si confermano i considerando da 10 a 13 del regolamento provvisorio.
3. DUMPING
3.1. INDIA
3.1.1. OSSERVAZIONE PRELIMINARE
(15)
Al considerando 14 del regolamento provvisorio la Commissione ha constatato che un produttore esportatore indiano non poteva essere considerato una parte che ha collaborato all’inchiesta e, di conseguenza, le conclusioni relative a tale società si sono basate sui dati disponibili, in conformità dell’articolo 18 del regolamento di base.
(16)
Dopo che le sono state comunicate le conclusioni provvisorie, la società Star Oxochem Pvt. Ltd. ha fornito ulteriori spiegazioni e chiarimenti per quanto riguarda le informazioni da essa precedentemente comunicate nel corso dell’inchiesta. Ha chiesto inoltre di essere sentita dalla Commissione e dal consigliere-auditore della DG Commercio. La società ha affermato che, dal momento che aveva risposto al questionario, fornendo successivamente ulteriori spiegazioni e chiarimenti, e che i servizi della Commissione avevano ispezionato la sua sede, non sarebbe corretto continuare a considerarla alla stregua dei produttori esportatori che non hanno collaborato in alcun modo all’inchiesta.
(17)
Alla luce di quanto sopra, in particolare delle ulteriori spiegazioni e chiarimenti, i servizi della Commissione ritengono di poter utilizzare parte delle informazioni originali, segnatamente i dati sui prezzi all’esportazione in quanto giudicati attendibili. Da quanto precede risulta che le conclusioni provvisorie di cui al considerando 14 del regolamento provvisorio, sono accolte solo in parte e che, conformemente all’articolo 18, paragrafi 1 e 3, del regolamento di base, le conclusioni relative a tale società sono basate in parte sui dati disponibili e in parte sui prezzi praticati all’esportazione.
3.1.2. VALORE NORMALE
(18)
Non sono pervenute osservazioni riguardo al metodo di calcolo del valore normale per l’India. Di conseguenza, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 15 a 18 del regolamento provvisorio per quanto riguarda la società che ha collaborato.
(19)
Stanti le conclusioni di cui ai considerando 16 e 17, il valore normale per la Star Oxochem è stato stabilito in base ai dati disponibili conformemente all’articolo 18, paragrafo 1, del regolamento di base. Di conseguenza, il valore normale per questa società è stato determinato sulla base della media ponderata di una quantità rappresentativa di vendite realizzate sul mercato interno dall’altra società che ha collaborato, vale a dire Punjab Chemicals.
3.1.3. PREZZO ALL’ESPORTAZIONE
(20)
In assenza di osservazioni in merito, si conferma la determinazione del prezzo all’esportazione per la società Punjab Chemicals quale descritta al considerando 19 del regolamento provvisorio.
(21)
Viste le conclusioni enunciate ai considerando 16 e 17, il prezzo all’esportazione per la società Star Oxochem è determinato, conformemente all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, sulla base dei prezzi effettivamente pagati o pagabili dagli acquirenti indipendenti per il prodotto in esame esportato nell’Unione.
3.1.4. CONFRONTO
(22)
In assenza di ulteriori osservazioni relative al confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, per quanto riguarda il produttore che ha collaborato, vale a dire la società Punjab Chemicals, si confermano i considerando 20 e 21 del regolamento provvisorio.
(23)
Per quanto concerne la società Star Oxochem sono stati effettuati adeguamenti ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, tenendo debitamente conto delle informazioni verificate fornite dalla società Punjab Chemicals.
3.1.5. MARGINE DI DUMPING
(24)
Per quanto riguarda il produttore che ha collaborato non sono state formulate osservazioni sulle conclusioni provvisorie della Commissione. Pertanto, si conferma il margine di dumping di cui ai considerando 22 e 23 del regolamento provvisorio.
(25)
Tenuto conto di quanto sopra, il margine di dumping per la società Star Oxochem, espresso in percentuale del prezzo cif franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è pari al 31,5 %.
(26)
Data la scarsa collaborazione da parte dell’India (al di sotto dell’80 %), si è concluso, in via provvisoria, che il metodo più appropriato per calcolare il margine di dumping per l’intero paese consistesse nell’utilizzare l’operazione oggetto del dumping più elevato della parte che ha collaborato. Tale operazione non è eccezionale in termini né di volume, né di prezzo ed è pertanto considerata un campione rappresentativo che consente di ottenere un risultato ragionevole e proporzionato per quanto riguarda la determinazione del margine di dumping per il produttore che ha collaborato.
(27)
Stante quanto precede, si confermano le conclusioni di cui ai considerando 24 e 25 del regolamento provvisorio.
(28)
Su tale base, i margini di dumping definitivi per l’India, espressi in percentuale del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping definitivo
Punjab Chemicals e Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Tutte le altre società
43,6 %
3.2. REPUBBLICA POPOLARE CINESE
3.2.1. TRATTAMENTO RISERVATO ALLE SOCIETÀ OPERANTI IN CONDIZIONI DI ECONOMIA DI MERCATO (TEM) E TRATTAMENTO INDIVIDUALE (TI)
(29)
Come previsto dal regolamento provvisorio, un gruppo di società cinesi ha richiesto il TEM o il TI qualora l’inchiesta avesse stabilito che i requisiti per ottenere il TEM non erano soddisfatti, mentre un altro gruppo di società cinesi ha richiesto solo quest’ultimo trattamento. Come enunciato ai considerando da 26 a 32 del regolamento provvisorio, la richiesta del TEM è stata respinta, ma a entrambi i gruppi di società è stato concesso in via provvisoria il TI.
(30)
Non sono pervenute osservazioni riguardo a queste conclusioni provvisorie; si confermano pertanto i considerando da 26 a 32 del regolamento provvisorio.
3.2.2. PAESE DI RIFERIMENTO
(31)
Non sono pervenute osservazioni in merito alla scelta provvisoria del paese di riferimento. Sono pertanto confermati i considerando da 33 a 34 del regolamento provvisorio.
3.2.3. VALORE NORMALE
(32)
Nel regolamento provvisorio è specificato che la Commissione ha stabilito valori normali distinti per l’acido ossalico non raffinato e l’acido ossalico raffinato. Mentre il valore normale per l’acido ossalico non raffinato è stato determinato sulla base del valore normale stabilito per l’India, il valore normale per l’acido ossalico raffinato, che non viene prodotto in India, è stato costruito sulla base dei costi di fabbricazione dell’acido ossalico non raffinato indiano, maggiorati del 12 % per tener conto dei costi di produzione aggiuntivi e delle spese di vendita, generali e amministrative, nonché degli utili.
(33)
I due produttori cinesi che hanno collaborato hanno contestato la maggiorazione del 12 % per i costi di produzione aggiuntivi, sostenendo che tali costi non sono mai stati verificati dalla Commissione e che la stima non era che una stima approssimativa basata su un metodo di calcolo di cui non erano stati informati al momento della comunicazione delle conclusioni provvisorie. Uno dei produttori esportatori ha sostenuto che la sua stima dei costi di produzione aggiuntivi era inferiore al 5 %, ma non ha fornito tuttavia alcun elemento di prova a sostegno della sua tesi.
(34)
Va notato che la maggiorazione del 12 % è stata determinata sulla base delle informazioni fornite dagli stessi produttori esportatori cinesi che hanno collaborato. In primo luogo, la stessa società che ora sostiene che i costi di produzione aggiuntivi non superano il 5 %, nel modulo di richiesta di TEM e/o di trattamento individuale aveva inizialmente esplicitamente indicato costi aggiuntivi del 10-15 %. In secondo luogo, durante le visite di verifica presso le loro sedi, entrambi i produttori che hanno collaborato hanno confermato che i costi supplementari per la produzione di acido ossalico raffinato rispetto a quelli della produzione di acido ossalico non raffinato sono stimati tra il 10 e il 12 %. Infine, quest’ultimo dato percentuale è stato confermato anche dai calcoli dell’industria dell’Unione. Sulla base delle informazioni fornite dai produttori che hanno collaborato, una maggiorazione del 12 % poteva considerarsi appropriata.
(35)
Pertanto, in assenza di informazioni circostanziate o di elementi di prova che giustifichino un aggiustamento minore, si confermano le conclusioni di cui ai considerando da 35 a 37 del regolamento provvisorio.
3.2.4. PREZZO ALL’ESPORTAZIONE
(36)
I due produttori esportatori della RPC hanno ottenuto il beneficio del trattamento individuale; pertanto, i loro prezzi all’esportazione sono stati determinati sulla base dei prezzi effettivamente pagati o pagabili dal primo acquirente indipendente dell’Unione, in conformità dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
(37)
In assenza di osservazioni riguardanti il prezzo all’esportazione, si conferma il considerando 38 del regolamento provvisorio.
3.2.5. CONFRONTO
(38)
Uno dei produttori che hanno collaborato ha sostenuto che i costi di vendita, generali e amministrativi dell’operatore commerciale collegato e le commissioni non vanno detratti dal prezzo all’esportazione a titolo di adeguamento, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera i), del regolamento di base. Tale produttore ha dichiarato che i costi di vendita diretti del loro operatore commerciale collegato erano già stati dedotti dal prezzo all’esportazione al fine di ottenere un prezzo franco fabbrica da confrontare sulla stessa base con il valore normale.
(39)
Il produttore ha precisato che l’operatore commerciale collegato è una società controllata al 100 % che, nell’ottica della strategia di distribuzione degli utili delle esportazioni all’interno del gruppo, non applica commissioni. Inoltre, le restanti SGAV rappresenterebbero i costi combinati di esercizio della società, non spese direttamente collegate alle vendite; pertanto, non andavano eliminate dal prezzo all’esportazione.
(40)
L’articolo 2, paragrafo 10, lettera i), del regolamento di base, precisa che nel termine «commissione» si intende incluso il rialzo ricevuto da un commerciante, se le funzioni di tale commerciante sono analoghe a quelle di un agente che opera sulla base di commissioni. È pertanto irrilevante che una commissione sia stata effettivamente pagata o meno. Ciò che conta è stabilire se il commerciante ha rivenduto le merci a un prezzo maggiorato e se le sue funzioni sono analoghe a quelle di un agente.
(41)
Dagli elementi di prova disponibili, ottenuti prima e durante la visita di controllo della società commerciale, risulta che durante il PI il commerciante ha venduto a un cliente dell’UE l’acido ossalico del produttore collegato. Contemporaneamente anche il produttore vendeva direttamente a questo stesso cliente. L’operatore collegato operava pertanto sullo stesso piano del produttore, ma con personale diverso in altri uffici in un’altra città, sostenendo così spese proprie con conseguente ricaduta sul prezzo d’esportazione.
(42)
È inoltre dimostrato dagli elementi disponibili che la società commerciale ha acquistato la merce esportata dal produttore esportatore collegato e l’ha rivenduta, con un ricarico a proprio vantaggio, dopo aver contrattato il prezzo con l’acquirente indipendente finale.
(43)
Sono state inoltre raccolte prove riguardo alla società commerciale che esercitava le funzioni di agente. Tali prove indicano in primo luogo che il produttore ha venduto all’UE quantitativi considerevoli del prodotto in esame, direttamente o esportandolo all’UE tramite la sua società commerciale collegata. Solo un terzo circa delle vendite nell’UE sono state effettuate attraverso tale società collegata. Il commerciante ha inoltre rivenduto acido ossalico di altri produttori non collegati. Dagli atti risulta che oltre la metà degli acquisti del commerciante di acido ossalico proveniva da fornitori non collegati e meno della metà dal produttore collegato.
(44)
Di conseguenza, l’operatore commerciale non ha potuto essere considerato il servizio interno di vendita all’esportazione del produttore esportatore nonostante le sue relazioni con quest’ultimo.
(45)
Dai documenti giustificativi presentati e verificati emerge inoltre chiaramente che l’operatore paga la merce fornita dal produttore esportatore collegato solo quando l’acquirente nell’UE ha pagato l’operatore. Il rischio finanziario è, pertanto, del produttore, non dell’operatore.
(46)
Si è ritenuto quindi che l’operatore svolgeva funzioni analoghe a quelle di un agente che opera sulla base di commissioni. Di conseguenza, è respinta l’argomentazione secondo cui non va applicato alcun adeguamento per commissioni conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, lettera i), del regolamento di base.
(47)
L’argomentazione secondo cui le SGAV non vanno prese in considerazione in quanto non includono le spese di vendita dirette non può essere accolta. Simili spese hanno un impatto sulla struttura dei costi della società e pertanto influiscono sul suo prezzo all’esportazione. Ne consegue che una parte di tali costi è stata eliminata dal prezzo all’esportazione per consentire un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione franco fabbrica. Tale argomentazione è respinta.
(48)
La commissione è stata stabilita sulla base del margine di profitto di un importatore indipendente dell’UE, non dell’effettivo ricarico applicato dal commerciante, nettamente più elevato. Questo metodo è stato ritenuto più appropriato in quanto il margine reale si sarebbe basato sui valori di scambi interni che non riflettono le reali condizioni di mercato.
(49)
In assenza di osservazioni riguardanti il confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione, si confermano i considerando da 39 a 44 del regolamento provvisorio.
3.2.6. MARGINI DI DUMPING
(50)
Un gruppo di produttori esportatori ha sostenuto che occorre determinare separatamente margini di dumping individuali per l’acido ossalico non raffinato e per quello raffinato. Essi hanno fatto notare che, anche se i margini di dumping sono stati stabiliti in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione di ciascun tipo di prodotto in esame, è stato stabilito un margine di dumping comune per entrambi i tipi di acido ossalico. Inoltre, hanno affermato che sarebbe più opportuno determinare un margine di dumping per ciascun tipo di acido ossalico in quanto tale gruppo consta di due società, una delle quali produce acido ossalico raffinato e l’altra acido ossalico non raffinato.
(51)
L’acido ossalico non raffinato può essere sostituito dall’acido ossalico raffinato. Entrambi i tipi di acido ossalico figurano allo stesso codice NC e non sono facilmente distinguibili. Il grado di purezza dell’acido ossalico è lo stesso; la differenza sta nelle concentrazioni di altre sostanze presenti nel prodotto di scarto. Dato che entrambi rientrano nella stessa definizione di prodotto in esame, secondo la pratica abituale è stato determinato un margine di dumping unico. Considerata la sostanziale differenza di prezzo tra i due tipi e la difficoltà di distinguerli l’uno dall’altro, la determinazione di margini di dumping individuali per l’acido ossalico raffinato e quello non raffinato aumenterebbe il rischio di elusione. La richiesta di assegnare margini di dumping individuali a ciascun tipo di acido ossalico è respinta e sono confermati i margini di dumping stabiliti nei considerando 45 e 46 del regolamento provvisorio.
(52)
Infine, tenuto conto delle differenze tra i margini di dumping dei due gruppi di esportatori, lo stesso gruppo di produttori esportatori ha contestato i diversi margini di dumping stabiliti per i due gruppi di produttori esportatori della RPC e ha chiesto un chiarimento della metodologia di calcolo e della classificazione dell’acido ossalico raffinato e non raffinato.
(53)
A entrambi i gruppi di produttori esportatori della RPC è stata applicata la stessa metodologia e il prezzo medio ponderato d’esportazione del prodotto in esame si riferisce sia all’acido ossalico raffinato che a quello non raffinato. Le differenze dei margini di dumping sono dovute pertanto semplicemente al peso relativo delle esportazioni dei rispettivi tipi, tenuto conto del fatto che l’acido ossalico raffinato è normalmente venduto a un prezzo più elevato rispetto dell’acido ossalico non raffinato.
(54)
I margini di dumping definitivi, espressi in percentuale del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping definitivo
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd e Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
In assenza di osservazioni in merito ai margini di dumping, si confermano i considerando 47 e 48 del regolamento provvisorio.
(56)
In base a quanto precede, il margine di dumping per l’intero paese è definitivamente stabilito al 52,2 % del prezzo cif frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto; si conferma quindi il considerando 49 del regolamento provvisorio.
4. PREGIUDIZIO
4.1. PRODUZIONE E INDUSTRIA DELL’UNIONE
(57)
Un produttore esportatore ha osservato che il riferimento, ai considerando 50 e 51 del regolamento provvisorio, ai due produttori dell’Unione che rappresentano l’industria dell’Unione (il denunziante e un altro produttore che non ha collaborato) non rispecchiava adeguatamente la situazione in termini di indicatori macroeconomici. Egli ha sostenuto inoltre che i dati relativi al produttore che non ha collaborato e i dati relativi a un terzo produttore dell’Unione che ha cessato la produzione di acido ossalico non dovrebbero essere considerati, né inclusi in alcuni macroindicatori (cfr. considerando 72, 74 e 78 del regolamento provvisorio). In primo luogo è confermato che, contrariamente a quanto affermato ai considerando 50 e 51 del regolamento provvisorio, nel periodo considerato il prodotto in esame era fabbricato da tre produttori nell’Unione che costituivano l’industria dell’UE ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base, e rappresentavano quindi la produzione totale dell’Unione. In secondo luogo, l’argomentazione secondo la quale le cifre relative al produttore che non ha collaborato e al terzo produttore dell’Unione che ha cessato l’attività nel 2008 dovrebbero essere ignorate è respinta, in quanto ai fini dell’analisi del pregiudizio è corretto invece includere tutte le cifre relative al periodo considerato per ottenere una rappresentazione quanto più fedele possibile della situazione economica dell’industria europea conformemente al disposto dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(58)
Lo stesso produttore esportatore ha inoltre affermato che le ragioni per le quali il terzo produttore ha cessato di fabbricare il prodotto simile non sono state debitamente esaminate durante l’inchiesta. Tuttavia, questo aspetto è stato esaminato nel corso dell’inchiesta e la società ha motivato la cessazione della sua attività semplicemente con «ragioni interne» senza fornire ulteriori spiegazioni. Inoltre, un produttore esportatore ha condiviso tale motivazione e ha sostenuto che la decisione di sospendere la produzione non era dovuta a presunte pratiche di dumping da parte dei produttori esportatori cinesi, il che sarebbe in contraddizione con le informazioni fornite dal denunziante nella versione non riservata della denuncia, in cui si precisa che «[la società] ha cessato la produzione definitivamente, chiudendo lo stabilimento a causa delle pratiche aggressive di dumping da parte di Cina e India». Tuttavia, il produttore esportatore non ha fornito altre informazioni in merito alle presunte cifre di produzione di questo terzo produttore dell’Unione. Pertanto, questo non preclude la possibilità di utilizzare i dati relativi a questo terzo produttore dell’UE nella presente inchiesta.
(59)
Un altro produttore esportatore ha sostenuto che la quota minima per la rappresentatività all’apertura della procedura non è stata indicata correttamente e non è stata di fatto rispettata. Come indicato al considerando 2 del regolamento provvisorio, il denunziante rappresentava più del 25 % della produzione totale dell’Unione di acido ossalico e nessun produttore si è manifestato prima dell’apertura dell’inchiesta per esprimere la sua opposizione. Nel fascicolo non riservato contenente una sintesi dei risultati della verifica della rappresentatività al momento dell’apertura della procedura è stata inserita una nota informativa. Inoltre, l’analisi del pregiudizio effettuata conformemente all’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base, ha coperto una parte rilevante dell’industria dell’Unione.
(60)
In assenza di ulteriori osservazioni relative alla definizione dell’industria e della produzione dell’Unione, si confermano i considerando 50 e 51 del regolamento provvisorio, con riserva della precisazione di cui al considerando 57.
4.2. DETERMINAZIONE DEL PERTINENTE MERCATO DELL’UNIONE
(61)
Un produttore esportatore ha osservato che l’uso vincolato di acido ossalico non andrebbe considerato nella determinazione di alcuni indicatori del pregiudizio e che, in ogni caso, per tutti andrebbe applicato lo stesso metodo coerente. Tuttavia, la distinzione tra mercato libero e mercato vincolato è stata spiegata conformemente al regolamento di base, ai considerando 52, 53 e 55 del regolamento provvisorio; l’analisi ha riguardato principalmente il mercato libero, anche se nella determinazione di alcuni indicatori del pregiudizio si è tenuto conto dell’acido ossalico sia destinato a un uso vincolato sia al mercato libero, come risulta dal considerando 55. Infatti, alcuni indicatori del pregiudizio possono essere esaminati solo per quanto riguarda l’uso del prodotto simile sul mercato libero, in quanto, data la natura stessa delle vendite vincolate, tali indicatori rischiano di essere distorti a causa della relazione venditore-acquirente. L’obiezione è quindi respinta.
(62)
In mancanza di altre osservazioni riguardo alla determinazione del pertinente mercato dell’Unione, si confermano i considerando da 52 a 55 del regolamento provvisorio.
4.3. CONSUMO DELL’UNIONE
(63)
In assenza di osservazioni sul consumo dell’Unione, si confermano i considerando da 56 a 58 del regolamento provvisorio.
5. IMPORTAZIONI DAI PAESI INTERESSATI
5.1. VALUTAZIONE CUMULATIVA DEGLI EFFETTI DELLE IMPORTAZIONI IN ESAME
(64)
In assenza di osservazioni relative alla valutazione cumulativa degli effetti delle importazioni in esame, si confermano i considerando da 59 a 62 del regolamento provvisorio.
5.2. VOLUME E QUOTA DI MERCATO DELLE IMPORTAZIONI OGGETTO DI DUMPING PROVENIENTI DAI PAESI INTERESSATI
(65)
In assenza di osservazioni sul volume e sulla quota di mercato delle importazioni dai paesi interessati, si confermano i considerando 63 e 64 del regolamento provvisorio.
5.3. PREZZO DELLE IMPORTAZIONI OGGETTO DI DUMPING E SOTTOQUOTAZIONE DEL PREZZO (PRICE UNDERCUTTING)
(66)
Come indicato nel considerando 144 del regolamento provvisorio, nel calcolo del margine di pregiudizio i prezzi medi all’importazione dei produttori esportatori della RPC e dell’India che hanno collaborato sono stati debitamente adeguati per tener conto dei costi di importazione e dei dazi doganali. Un produttore esportatore ha sostenuto tuttavia che nel calcolo del margine di pregiudizio la Commissione ha omesso di inserire l’intero adeguamento del 6,5 % corrispondente al normale dazio doganale. Questa argomentazione è stata giudicata fondata e i margini di pregiudizio sono stati ricalcolati di conseguenza per questo produttore esportatore e per gli altri produttori esportatori che hanno collaborato. Ciò non ha tuttavia inciso sulle proposte misure definitive, come risulta dal considerando 87.
(67)
In assenza di altre osservazioni sui prezzi delle importazioni in dumping e sulla sottoquotazione dei prezzi, si confermano i considerando da 65 a 68 del regolamento provvisorio.
6. SITUAZIONE ECONOMICA DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(68)
Come indicato nel considerando 57, un produttore esportatore ha osservato che le cifre relative a un terzo produttore dell’Unione che ha cessato la produzione di acido ossalico nel 2008 non avrebbero dovuto essere incluse in alcuni macroindicatori (cfr. considerando 72, 74 e 78 del regolamento provvisorio). Tuttavia, sono di fatto tre i produttori di prodotto simile nell’Unione che costituivano l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base, e che rappresentavano la produzione totale dell’Unione durante l’intero periodo considerato, anche se uno di loro ha cessato di produrre acido ossalico prima del PI. L’argomentazione secondo la quale non si dovrebbe tener conto delle cifre riguardanti il terzo produttore dell’Unione che ha cessato l’attività nel 2008 è respinta, in quanto ai fini della determinazione della situazione dell’industria dell’Unione è corretto invece includere tutte le cifre relative al periodo considerato.
(69)
Lo stesso produttore esportatore ha dichiarato che, nonostante la pretesa inesattezza di cui al considerando 66, i dati relativi al numero di dipendenti, ai salari annui totali e al costo medio del lavoro per dipendente che figurano nella tabella 6 del regolamento provvisorio non corrispondono. Tuttavia, il produttore esportatore non ha indicato una cifra corretta affermando che i salari medi sono aumentati del 21 %; infatti, la cifra esatta è 19 %.
(70)
Per quanto riguarda la crisi economica, i considerando 95, 96 e 97 del regolamento provvisorio dimostrano chiaramente che la quota di mercato delle importazioni dai paesi interessati ha continuato ad aumentare nonostante il calo del consumo e ha avuto un impatto negativo sui vari indicatori di pregiudizio, quali il volume delle vendite, l’occupazione, la capacità di produzione e la quota di mercato.
(71)
In assenza di osservazioni in merito ai considerando da 69 a 94 del regolamento provvisorio, tali considerando sono confermati.
7. CONCLUSIONI RELATIVE AL PREGIUDIZIO
(72)
Un produttore esportatore ha affermato che, contrariamente alle conclusioni provvisorie, l’industria dell’Unione non ha subito un pregiudizio notevole. Nel complesso, l’andamento negativo dell’industria dell’Unione sarebbe imputabile agli effetti della crisi economica del 2008 e al fatto che sia stata presa in considerazione l’informazione inesatta riguardante il terzo produttore dell’Unione che ha cessato l’attività nel 2008. Tutto ciò avrebbe contribuito a dare una rappresentazione scorretta della situazione del pregiudizio. Tuttavia, come si è detto, la presa in considerazione dei dati relativi al terzo produttore è stata considerata legittima e le quote di mercato dei paesi interessati hanno continuato a crescere nonostante la crisi.
(73)
Pertanto si confermano i considerando da 94 a 98 del regolamento provvisorio in cui si è concluso che l’industria dell’Unione ha subito un pregiudizio notevole ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
8. NESSO DI CAUSALITÀ
(74)
Secondo un produttore esportatore l’inserimento dei dati relativi a un terzo produttore dell’Unione che ha cessato la produzione di acido ossalico nel 2008 avrebbe distorto le conclusioni provvisorie relative all’analisi del nesso di causalità, che dovrebbe basarsi esclusivamente sulle attività di produzione in corso. Come per l’analisi del pregiudizio, si è accertato che, per contro, non includere questo terzo produttore significherebbe falsare le conclusioni relative al prodotto simile. Tuttavia, come indicato nel considerando 57, nell’analisi della situazione dell’industria dell’Unione occorre tener conto anche dei dati relativi a questa società; tale argomentazione è pertanto respinta.
(75)
Un produttore esportatore ha sostenuto che, dato che il volume delle importazioni oggetto di dumping è aumentato contestualmente al miglioramento della redditività dell’industria dell’Unione, le importazioni in dumping non potevano essere la principale causa di pregiudizio. Tuttavia, questa leggera progressione della redditività non smentirebbe la conclusione secondo cui la redditività globale si è attestata a livelli molto bassi, al di sotto del normale profitto dell’8 %. Inoltre, nonostante il sostanziale aumento del consumo nel 2008 e, di nuovo, nel corso del PI, l’industria dell’Unione ha subito una perdita della quota di mercato del 9 % rispetto alle importazioni dalla Cina durante il periodo considerato.
(76)
Un altro produttore esportatore ha sostenuto che, sulla base delle informazioni disponibili, l’industria dell’Unione ha raggiunto nel corso del PI un profitto molto vicino al margine dell’8 % di utile perseguito. Considerato che le informazioni sui profitti riguardano un solo produttore dell’Unione, non è possibile divulgare i livelli di profitto esatti. Tuttavia, come affermato nel considerando 88 del regolamento provvisorio, il denunziante ha realizzato un modesto utile nel PI, dopo aver subito perdite nel 2009. Le argomentazioni in base alle quali il produttore esportatore ha concluso che gli utili realizzati nel PI avrebbero quasi raggiunto il margine di utile perseguito erano di fatto scorrette in quanto non includevano i dati finanziari e i dati di produzione del denunziante, che, per ragioni di riservatezza, non potevano essere resi noti. Il livello di utile del denunziante è stato verificato attentamente, tra l’altro nel corso di una visita in loco; le conclusioni riguardo al margine di utile sono state pertanto giudicate inesatte.
(77)
In mancanza di ulteriori osservazioni relative al nesso di causalità, si confermano i considerando da 99 a 122 del regolamento provvisorio.
9. INTERESSE DELL’UNIONE
(78)
Due importatori hanno sostenuto che le misure potrebbero determinare una penuria di acido ossalico nell’UE. L’industria dell’Unione non sarebbe infatti in grado di soddisfare la domanda interna di acido ossalico.
(79)
L’inchiesta ha rivelato che, nel periodo dell’inchiesta, il denunziante disponeva di capacità inutilizzate. Inoltre, quest’ultimo ha dichiarato che stava aumentando la produzione, ma che, basandosi la fabbricazione del prodotto in esame su reazioni chimiche, l’incremento dell’utilizzo degli impianti richiede un certo tempo. Tuttavia, sulla base dei dati sul consumo dell’UE e della capacità di produzione totale dell’UE, si può ritenere che il denunziante sarebbe in grado di soddisfare la domanda totale dell’Unione di acido ossalico non raffinato se operasse al massimo della sua capacità produttiva. Per quanto riguarda l’acido ossalico raffinato, si ricorda che è usato principalmente per la fabbricazione di prodotti da esportazione e che gli utilizzatori possono operare nel quadro del regime di perfezionamento attivo. Inoltre, il principale esportatore cinese di acido ossalico è quello che beneficia dell’aliquota più bassa del dazio proposto (14,6 %).
(80)
L’autore della denuncia ha inoltre sostenuto che il mercato mondiale di acido ossalico (non raffinato) è dominato dai produttori cinesi che ne stabiliscono i prezzi. Attualmente i produttori cinesi sono più preoccupati per il loro mercato interno e non è da escludere che, in assenza di misure e con la probabile scomparsa dell’ultimo produttore UE di acido ossalico non raffinato, gli utilizzatori europei saranno confrontati con problemi di sicurezza d’approvvigionamento caratterizzati potenzialmente da carenze croniche e prezzi oligopolistici.
(81)
Un altro importatore/utilizzatore che opera su un segmento di mercato a valle diverso da quello dell’importatore/utilizzatore precedente ha sostenuto che l’esistenza di misure provvisorie ha avuto un impatto negativo sulla redditività dei propri prodotti per i quali l’acido ossalico costituisce la principale materia prima, senza però fornire informazioni più dettagliate. La società è stata invitata a partecipare a un’audizione per approfondire tali argomentazioni e circostanziarle, ma non ha risposto a tale invito. Pertanto, non è stato possibile verificare tali affermazioni.
(82)
In mancanza di altre osservazioni relative all’interesse dell’Unione, si confermano i considerando da 123 a 139 del regolamento provvisorio.
10. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
10.1. LIVELLO DI ELIMINAZIONE DEL PREGIUDIZIO
(83)
Come si è detto al considerando 66, un produttore esportatore ha sostenuto che la Commissione ha omesso di includere nel calcolo del margine di pregiudizio un adeguamento del 6,5 %, corrispondente al normale dazio doganale. Questa argomentazione è stata ritenuta in parte esatta in quanto per alcune importazioni pagate dagli acquirenti dell’UE al netto del dazio, il dazio era stato sottostimato. Pertanto, i margini di pregiudizio sono stati opportunamente corretti, senza che ciò abbia tuttavia inciso in modo significativo sulle misure definitive proposte (cfr. considerando 87).
(84)
Tenuto conto delle conclusioni relative alla società Star Oxochem, anche per tale produttore esportatore è stato stabilito un margine di pregiudizio in base alla stessa metodologia di calcolo conformemente ai considerando da 142 a 144 del regolamento provvisorio.
(85)
In mancanza di osservazioni relative al livello di eliminazione del pregiudizio, si confermano i considerando da 145 a 148 del regolamento provvisorio.
10.2. FORMA E LIVELLO DEI DAZI
(86)
Alla luce delle conclusioni di cui sopra e in conformità dell’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, è opportuno istituire un dazio antidumping definitivo al livello dei margini di dumping constatati, dal momento che per tutti i produttori esportatori interessati il livello necessario per eliminare il pregiudizio è risultato più elevato dei margini di dumping.
(87)
Stante quanto sopra, sono stabiliti i margini di dumping e di pregiudizio seguenti:
Nome della società/del gruppo
Margine di pregiudizio (%)
Margine di dumping (%)
Dazio provvisorio (%)
Dazio proposto (%)
India
Punjab Chemicals e Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Tutte le altre società
47,9
43,6
43,6
43,6
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd e Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Tutte le altre società
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Le aliquote individuali del dazio antidumping indicate nel presente regolamento sono state stabilite in base alle risultanze della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione constatata durante l’inchiesta per le società interessate. Tali aliquote del dazio (a differenza del dazio a livello nazionale, applicabile a «tutte le altre società») si applicano perciò esclusivamente alle importazioni di prodotti originari dell’India e della RPC, fabbricati dalle società in questione, ovvero dalle specifiche persone giuridiche delle quali viene fatta menzione. I prodotti importati fabbricati da altre società il cui nome e indirizzo non siano specificamente menzionati nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate alle società specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(89)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali (ad esempio, in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) dovrebbero essere inoltrate senza indugio alla Commissione (3), complete di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione di eventuali mutamenti nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all’esportazione, collegati ad esempio al cambiamento della ragione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se opportuno, il regolamento sarà modificato di conseguenza, aggiornando l’elenco delle società che beneficiano di aliquote del dazio individuali.
(90)
Tutte le parti sono state informate dei principali fatti e considerazioni in base ai quali si intendeva raccomandare l’istituzione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di acido ossalico originario della RPC e dell’India. È stato inoltre concesso loro un termine entro il quale potevano presentare osservazioni in seguito alla comunicazione delle conclusioni definitive.
(91)
Le osservazioni comunicate dalle parti sono state debitamente esaminate. Nessuna delle osservazioni è di natura tale da comportare una modifica delle conclusioni dell’inchiesta.
(92)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, il livello del dazio residuo dovrebbe essere applicato non soltanto agli esportatori che non hanno collaborato all’inchiesta, ma anche alle società che non hanno esportato verso la Comunità durante il PI. Tuttavia, queste ultime società, se soddisfano le condizioni di cui all’articolo 11, paragrafo 4, secondo comma, del regolamento di base, sono invitate a presentare una richiesta di riesame ai sensi di tale articolo affinché la loro situazione possa essere esaminata individualmente.
10.3. RISCOSSIONE DEFINITIVA DEI DAZI PROVVISORI
(93)
In considerazione dell’entità dei margini di dumping accertati e del livello di pregiudizio subito dall’industria dell’Unione, si ritiene necessario che gli importi depositati a titolo del dazio antidumping provvisorio istituito dal regolamento provvisorio siano definitivamente riscossi sino a concorrenza dei dazi istituiti in via definitiva. Se il dazio definitivo è inferiore a quello provvisorio, gli importi depositati in via provvisoria sono svincolati nella parte eccedente l’aliquota dei dazi antidumping definitivi.
11. IMPEGNI
(94)
Un produttore esportatore indiano e due produttori esportatori cinesi hanno presentato offerte di impegno relativamente ai prezzi a norma dell’articolo 8, paragrafo 1, del regolamento di base.
(95)
Negli ultimi anni il prezzo del prodotto in esame è stato caratterizzato da una notevole instabilità, il che lo rende inadatto a impegni su prezzi fissi. Per ovviare a questo problema il produttore esportatore indiano ha proposto una clausola di indicizzazione senza peraltro determinare il rispettivo prezzo d’importazione minimo. A tale proposito si osserva che non si è potuto stabilire un nesso diretto tra la fluttuazione dei prezzi del prodotto in esame e quelli della materia prima principale; pertanto, non si è ritenuta opportuna l’indicizzazione. Inoltre, la collaborazione di tale società nel corso dell’inchiesta e l’esattezza delle informazioni da essa fornite non sono risultate soddisfacenti. La Commissione non ritiene, pertanto, di poter esercitare un controllo efficace sull’impegno di questa società.
(96)
Inoltre, per quanto riguarda i produttori esportatori cinesi, l’inchiesta ha stabilito che esistono diversi tipi di prodotto in esame difficilmente distinguibili e a prezzi notevolmente diversi. Il prezzo minimo d’importazione unico offerto da uno dei produttori esportatori cinesi non sarebbe sufficiente a eliminare quindi l’effetto pregiudizievole del dumping. A ciò si aggiunge che i due produttori esportatori cinesi interessati fabbricano vari tipi di altri prodotti chimici che possono vendere ad acquirenti comuni nell’Unione europea tramite operatori commerciali collegati. Ciò comporterebbe il grave rischio di compensazione incrociata e di rendere estremamente difficile controllare efficacemente il rispetto dell’impegno. I diversi prezzi minimi d’importazione proposti dall’altro produttore esportatore cinese renderebbero impossibile il controllo a causa della complessità di una distinzione tra i diversi tipi di prodotto. Stante quanto precede, si è concluso che le offerte di impegno non possono essere accettate,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di acido ossalico, in forma diidrata (numero CUS 0028635-1 e numero CAS 6153-56-6) o anidra (numero CUS 0021238-4 e numero CAS 144-62-7) e in soluzione acquosa o meno, attualmente classificato al codice NC ex 2917 11 00 (codice TARIC 2917110091) e originario dell’India e della Repubblica popolare cinese.
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto nel paragrafo 1 e fabbricato dalle società in appresso elencate è la seguente:
Paese
Società
Aliquota del dazio antidumping %
Codice addizionale TARIC
India
Punjab Chemicals e Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Tutte le altre società
43,6
B999
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Tutte le altre società
52,2
B999
3. L’applicazione dell’aliquota di dazio individuale indicata per le società menzionate al paragrafo 2 del presente articolo è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti indicati nell’allegato. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l’aliquota del dazio applicabile a tutte le altre società.
4. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Gli importi depositati a titolo di dazio antidumping provvisorio in conformità del regolamento (UE) n. 1043/2011 della Commissione sono riscossi in via definitiva. Gli importi depositati sono svincolati nella parte eccedente il dazio antidumping definitivo.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 12 aprile 2012