NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 642/2010
ze dne 20. července 2010,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin
(kodifikované znění)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na článek 143 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
Článek 135 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví celní sazby společného celního sazebníku, které mají být účtovány při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení. Pro produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení se však dovozní clo rovná intervenční ceně použitelné na tyto produkty v době dovozu, která se zvýší o 55 % a poté sníží o dovozní cenu CIF použitelnou pro dotčenou zásilku.
(3)
Pro účely klasifikace dovážených produktů se v některých případech produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 dělí do několika standardních jakostí. Proto by měly být standardní jakosti, které budou použity, definovány podle objektivních kritérií pro klasifikaci a měly by být stanoveny míry odchylek, aby mohl být dovážený produkt podle jakosti klasifikován co nejvhodněji. Z možných objektivních kritérií pro klasifikaci jakosti pšenice obecné je při obchodování nejužívanějším a nejsnáze kontrolovatelným kritériem obsah proteinů, měrná hmotnost a obsah různých nečistot (Schwarzbesatz). Pro pšenici tvrdou jsou těmito kritérii měrná hmotnost, obsah různých nečistot (Schwarzbesatz) a obsah skelných zrn. Proto je třeba podrobit dovážené zboží analýze, aby bylo možné určit tyto parametry pro jednotlivé dovážené zásilky. V případech, kdy Unie stanovila úřední postup pro uznávání osvědčení o jakosti, která jsou vydaná orgánem v zemi původu, však lze tyto analýzy provádět pouze za účelem ověření na dostatečně reprezentativním počtu dovezených zásilek.
(4)
Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 je pro účely výpočtu dovozního cla nutné pravidelně stanovovat reprezentativní dovozní ceny CIF pro produkty, jichž se odstavec 1 uvedeného článku týká. Je třeba určit cenové kotace pro různé jakosti pšenice a jiných obilovin, aby mohly být tyto ceny stanoveny. Je proto třeba tyto kotace definovat.
(5)
V zájmu jasnosti a transparentnosti představují kotace pro jednotlivé druhy pšenice a jiné obiloviny na komoditních burzách ve Spojených státech amerických objektivní základ pro stanovení reprezentativních dovozních cen CIF. Vzhledem k připočtení obchodní prémie, jež je na trhu Spojených států poskytována pro všechny jakosti jednotlivých obilovin, je možné přepočítat burzovní kotace pro jednotlivé obiloviny na cenu FOB při vývozu ze Spojených států. Připočtením nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem či Velkými jezery a přístavem Unie na trhu s námořní dopravou mohou být tyto ceny FOB přepočteny na reprezentativní dovozní ceny CIF. Z hlediska objemu dopravovaného nákladu a obchodu v přístavu v Rotterdamu je tento přístav cílovou stanicí v Unii, pro niž jsou kotace cen za námořní dopravu nejznámější veřejnosti, nejtransparentnější a nejdostupnější. Proto je cílovým přístavem Unie Rotterdam.
(6)
Z tohoto důvodu a v zájmu transparentnosti se reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví podle kotací na komoditní burze pro příslušný druh obilovin, podle obchodní prémie pro tento druh obilovin poskytnuté a nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem nebo Velkými jezery a přístavem v Rotterdamu. Nicméně rozdíly mezi náklady na dopravu podle cílového přístavu jsou důvodem k paušální úpravě dovozního cla pro přístavy Unie u Středozemního moře a u Černého moře, na Atlantickém pobřeží Iberského poloostrova, ve Spojeném království, v Irsku, v severských zemích, v pobaltských zemích a v Polsku. Ke sledování vývoje takto stanovených dovozních cen CIF je třeba denně monitorovat složky, které tvoří součást pro jejich výpočet. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro ječmen umožňují odhadnout situaci na trhu pro čirok a žito, a proto platí pro tyto obiloviny reprezentativní dovozní ceny CIF stanovené pro ječmen.
(7)
Pro účely stanovení dovozního cla pro obiloviny podle článku 136 nařízení (ES) č. 1234/2007 období deseti pracovních dnů pro zaznamenávání reprezentativních dovozních cen CIF pro jednotlivé obiloviny spolehlivě odráží vývoj trhu. Dovozní cla pro tyto produkty jsou proto stanovena patnáctý den a poslední pracovní den každého měsíce podle průměrné reprezentativní dovozní ceny CIF zaznamenané během zmíněného období. Takto vypočtené dovozní clo může být používáno po dobu dvou týdnů, aniž by citelně ovlivnilo dovozní cenu po zaplacení cla. Pokud však pro určený produkt není v období výpočtu reprezentativní dovozní ceny CIF k dispozici burzovní kotace nebo dojde-li v důsledku náhlých změn jednotlivých složek výpočtu dovozního cla k výraznému kolísání dovozních cen CIF v období výpočtu, je nutno přijmout opatření pro udržení reprezentativnosti dovozní ceny CIF pro příslušný produkt. Dojde-li k výraznému kolísání burzovních kotací, obchodních prémií souvisejících s kotacemi, nákladů na námořní dopravu nebo směnného kurzu použitého pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF pro daný produkt, reprezentativnost ceny používané pro výpočet dovozního cla se zabezpečí úpravou, která odpovídá odchylce od platného stanovení, která byla těmito změnami způsobená. Ačkoli je provedena taková úprava, načasování dalšího stanovení dovozních cel nemusí být ovlivněno.
(8)
Za normálních tržních podmínek burzovní kotace používaná pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF při dovozech kukuřice seté tvrdozrnné nezohledňuje jakostní prémii, a to buď kvůli zvláštní jakosti zboží nebo proto, že cena produktu, který má být dovezen, tuto prémii k běžné ceně dotčeného produktu zahrnuje. Za tím účelem, aby byla tato jakostní prémie vzhledem k ceně nebo ke kotaci zohledněna, měla by být dovozcům, kteří prokážou, že dovezené zboží použili pro výrobu produktů vysoké jakosti, pro něž může být taková prémie poskytnuta, při dovozu dotčeného produktu část dovozního cla uhrazena paušální sazbou.
(9)
Ve snaze zajistit, aby dovozci dodržovali ustanovení tohoto nařízení, by měl být kromě jistot týkajících se licencí stanoven režim dodatečných jistot.
(10)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Celní sazby společného celního sazebníku uvedené v článku 135 a článku 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 jsou sazby použitelné v den stanovený v článku 67 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (4).
Článek 2
1. Dovozní cla uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 pro produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (pšenice obecná vysoké jakosti), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90, kromě hybridů k setí, se vypočítávají denně, Komise je však stanoví patnáctý pracovní den každého měsíce pro použití od šestnáctého dne tohoto měsíce a poslední pracovní den každého měsíce pro použití od prvního dne měsíce následujícího. Pokud patnáctého není pracovní den Komise, cla se stanoví pracovní den předcházející patnáctému dnu dotyčného měsíce.
Pokud se však v období používání takto stanovených cel odchýlí vypočtené průměrné dovozní clo o 5 EUR za tunu nebo více od stanoveného cla, provede se odpovídající úprava.
2. Cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5. Pro každé stanovení je dovozní clo považováno za průměr dovozních cel vypočítaných během předchozích 10 pracovních dní. Pro stanovení a úpravy Komise nebere v úvahu denní dovozní cla užívaná pro předchozí stanovení.
Intervenční cena, která se použije pro výpočet cel, je cena použitelná v měsíci, ve kterém se dovozní clo použije.
3. Dovozní cla stanovená v souladu s tímto nařízením se použijí, dokud nenabude účinnosti nové stanovení.
Při každém stanovení nebo při úpravě zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie dovozní cla a údaje použité pro jejich výpočet.
4. Pokud se přístav vykládky v Unii nachází
a)
ve Středozemním moři (za Gibraltarským průlivem) nebo v Černém moři a pokud je zboží dopravováno přes Atlantský oceán nebo Suezským průplavem, sníží Komise dovozní clo až o částku 3 EUR/t;
b)
v přístavech na pobřeží Atlantského oceánu na Iberském poloostrově, ve Spojeném království, v Irsku, v Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, ve Finsku nebo ve Švédsku a pokud je zboží dopravované přes Atlantský oceán, sníží Komise dovozní clo až o částku 2 EUR/t.
Celní orgán v přístavu vykládky vydá podle vzoru uvedeného v příloze I osvědčení o množství jednotlivých vyložených produktů. Clo se podle prvního pododstavce sníží pouze v případě, že toto osvědčení doprovází zboží až do okamžiku splnění dovozních celních formalit.
Článek 3
1. Dovozní cla se sníží o 24 EUR za tunu u kukuřice seté tvrdozrnné, která splňuje specifikace stanovené v příloze II.
2. Aby se mohlo snížení podle odstavce 1 využít, musí být kukuřice setá tvrdozrnná zpracována v produktech kódů KN 1904 10 10, 1103 13 nebo 1104 23 do šesti měsíců ode dne propuštění do volného oběhu.
3. Použijí se ustanovení o zvláštním použití podle článku 82 nařízení (EHS) č. 2913/92 a článků 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (5).
4. Aniž je dotčen čl. 293 odst. 1 písm. e) nařízení (EHS) č. 2454/93, složí dovozce u příslušného orgánu dodatečnou jistotu 24 EUR za tunu kukuřice seté tvrdozrnné s výjimkou případu, kdy je dovozní licence doprovázena osvědčením o shodě vydaným argentinským Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. a) tohoto nařízení. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
Pokud však clo použitelné v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu je nižší než 24 EUR za tunu kukuřice, jistota se rovná částce cla.
Článek 4
Jakostní kritéria, která musí být při dovozu do Unie dodržena, a povolené odchylky jsou uvedeny v příloze II.
Článek 5
1. Reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) 1234/2007 pro pšenici obecnou vysoké jakosti, pšenici tvrdou, kukuřici a další krmné zrní uvedené v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení se skládají z těchto složek:
a)
reprezentativní burzovní kotace na trhu Spojených států amerických;
b)
obchodní prémie a srážky připojené k této kotaci na trhu Spojených států amerických v den kotace, a zejména v případě pšenice tvrdé, spojené s jakostí mouky;
c)
nákladů na námořní dopravu a souvisejících nákladů mezi Spojenými státy americkými (Mexický záliv nebo Duluth) a přístavem v Rotterdamu pro plavidlo o kapacitě nejméně 25 000 tun.
2. Komise zaznamená každý pracovní den
a)
složku uvedenou v odst. 1 písm. a) podle burz a referenčních jakostí uvedených v příloze III;
b)
složky uvedené v odst. 1 písm. b) a c) podle veřejně dostupných údajů.
3. S ohledem na vypočítávání složky uvedené v odst. 1 písm. b) nebo příslušné kotace FOB se použijí následující prémie a srážky:
a)
prémie 14 EUR za tunu u pšenice obecné vysoké jakosti;
b)
srážka 10 EUR za tunu u pšenice tvrdé střední jakosti;
c)
srážka 30 EUR za tunu u pšenice tvrdé nízké jakosti.
4. Reprezentativní dovozní ceny CIF za pšenici tvrdou, pšenici obecnou vysoké jakosti a kukuřici jsou souhrnem složek uvedených v písmenech a), b) a c) odstavce 1. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro žito a čirok se vypočítají pomocí kotace ječmene ve Spojených státech amerických podle ustanovení přílohy III.
5. Reprezentativní dovozní ceny CIF za osivo pšenice obecné kódu KN 1001 90 91 a osivo kukuřice kódu KN 1005 10 90 jsou ceny vypočítané pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pro kukuřici.
Článek 6
1. Žádost o dovozní licence pro pšenici obecnou vysoké jakosti je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotám podle článku 12 nařízení Komise (ES) č. 1342/2003 (6).
Dodatečná jistota uvedená v písmenu b) prvního pododstavce činí 95 EUR za tunu. Avšak v případech, kde je dovozní licence doplněna osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ nebo „Canadian Grain Commission (CGC)“ v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. b) nebo c), není požadována žádná dodatečná jistota. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
2. Žádost o dovozní licence pro pšenici tvrdou je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotě podle článku 12 nařízení (ES) č. 1342/2003, pokud dovozní clo pro jakost uvedenou v kolonce 20 dovozní licence není nejvyšší clo pro danou skupinu produktů.
Částka dodatečné jistoty podle písmene b) prvního pododstavce se rovná rozdílu v den prohlášení o propuštění do volného oběhu mezi nejvyšším clem a clem používaným pro uvedenou jakost, k němuž je připočten příplatek 5 EUR za tunu. Kde však je dovozní clo používané pro různé jakosti pšenice tvrdé nula, závazek uvedený v písmenu b) prvního pododstavce se nevyžaduje.
Kde má být dovozní licence doprovázena osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ a „Canadian Grain Commission (CGC)“ uvedenými v článku 7, není požadována žádná dodatečná jistota. V takovém případě dovozní licence v kolonce 24 obsahuje údaj o druhu osvědčení o shodě.
3. V případě pozastavení cla na dovoz u všech jakostních kategorií pšenice obecné podle článku 187 nařízení (ES) č. 1234/2007 se po celé období, kdy se uplatňuje pozastavení, nepožaduje dodatečná jistota 95 EUR za tunu uvedená v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 7
1. Celní úřad propouštějící zboží do volného oběhu odebere z každé zásilky pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé, kukuřice seté tvrdozrnné reprezentativní vzorky v souladu s přílohou I nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (7). Odebrání vzorku však neproběhne tam, kde je dovozní clo pro různé jakosti stejné.
Pokud však Komise úředně uzná osvědčení o jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé nebo kukuřice seté tvrdozrnné vydané zemí původu obilovin, budou odebrány vzorky k ověření osvědčené jakosti pouze z dostatečně reprezentativního počtu zásilek.
2. Komise oficiálně uznává v souladu s principy stanovenými v článcích 63 až 65 nařízení (EHS) č. 2454/93 tato osvědčení o shodě:
a)
osvědčení vydaná argentinským „Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa)“ pro kukuřici setou tvrdozrnnou;
b)
osvědčení vydaná „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ Spojených států amerických pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti;
c)
osvědčení vydaná kanadským „Canadian Grain Commission (CGC)“ pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti.
Vzor osvědčení o shodě vydaný Senasa je uveden v příloze IV. Vyobrazení razítek schválených argentinskou vládou bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Vzory osvědčení o shodě a razítek vydaných FGIS jsou uvedeny v příloze V.
Vzory osvědčení o shodě, specifikace stupňů pro vývoz a razítek vydaných CGC jsou uvedeny v příloze VI.
Pokud analytické parametry uvedené v osvědčení o shodě vydaném subjekty uvedenými v prvním pododstavci vykazují shodu s normami jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé a kukuřice seté tvrdozrnné uvedenými v příloze II, odeberou se během hospodářského roku vzorky alespoň u 3 % zásilek přicházejících do každého vstupního přístavu.
Zboží se zařadí do standardní jakosti, pro kterou jsou splněny všechny požadavky uvedené v příloze II.
3. Standardními metodami analýzy podle odstavce 1 jsou metody uvedené v nařízení Komise (EU) č. 1272/2009 (8).
Kukuřice setá tvrdozrnná je kukuřice druhu Zea mays indurata, jejíž zrna představují převážně sklovitý endosperm (tvrdá nebo rohovitá struktura). Obvykle mají oranžovou nebo červenou barvu. Horní část (naproti klíčku) neboli koruna nemá žádnou rýhu.
Skelná zrna kukuřice seté tvrdozrnné musí splňovat tato dvě kritéria:
a)
jejich koruna nemá žádnou rýhu a
b)
jejich endosperm odhaluje při podélném řezu střední moučnatou část zcela obklopenou rohovitou částí. Rohovitá část musí tvořit dominantní část celkového povrchu řezu.
Obsah skelných zrn se určí spočítáním zrn v reprezentativním vzorku 100 zrn, která kritéria uvedená v třetím pododstavci splňují.
Referenční metoda pro určení flotačního indexu je uvedena v příloze VII.
4. Pokud výsledky analýzy ukážou, že dovážená pšenice obecná vysoké jakosti, pšenice tvrdá a kukuřice setá tvrdozrnná jsou nižší standardní jakosti, než je uvedeno v dovozní licenci, zaplatí dovozce rozdíl mezi dovozním clem použitelným pro produkt uvedený v licenci a clem pro produkt skutečně dovezený. V takovém případě se jistota pro dovozní licence uvedená v čl. 12 písm. a) nařízení (ES) č. 1342/2003 a dodatečná jistota podle čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 tohoto nařízení uvolní s výjimkou příplatku 5 EUR stanoveného ve druhém pododstavci odst. 2.
Pokud rozdíl uvedený v prvním pododstavci není zaplacen do jednoho měsíce, dodatečná jistota uvedená v čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 propadne.
5. Reprezentativní vzorky dovážených obilovin odebrané příslušným orgánem členského státu musí být uchovány po dobu šesti měsíců.
Článek 8
Nařízení (ES) č. 1249/96 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IX.
Článek 9
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. července 2010.
REGOLAMENTO (UE) N. 642/2010 DELLA COMMISSIONE
del 20 luglio 2010
recante modalità d’applicazione del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio in ordine ai dazi all’importazione nel settore dei cereali
(codificazione)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio, del 22 ottobre 2007, recante organizzazione comune dei mercati agricoli e disposizioni specifiche per taluni prodotti agricoli (regolamento unico OCM) (1), in particolare l’articolo 143, in combinato disposto con l’articolo 4,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (CE) n. 1249/96 della Commissione, del 28 giugno 1996, recante modalità d’applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio in ordine ai dazi all’importazione nel settore dei cereali (2), è stato modificato in modo sostanziale e a più riprese (3). A fini di razionalità e chiarezza occorre provvedere alla codificazione di tale regolamento.
(2)
L’articolo 135 del regolamento (CE) n. 1234/2007 prevede che all’importazione dei prodotti di cui all’articolo 1 del medesimo regolamento si applicano le aliquote dei dazi della tariffa doganale comune. Tuttavia, per i prodotti di cui all’articolo 136, paragrafo 1, di detto regolamento, il dazio all’importazione è pari al prezzo d’intervento applicabile a tali prodotti all’atto dell’importazione e maggiorato del 55 %, deduzione fatta del prezzo cif all’importazione applicabile alla spedizione in questione.
(3)
Ai fini della classificazione dei prodotti importati, i prodotti di cui all’articolo 136, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1234/2007 sono, in certi casi, suddivisi in svariate qualità standard; conseguentemente, occorre determinare le qualità standard da utilizzare in funzione di criteri oggettivi di classificazione, come pure i limiti di tolleranza che consentono di classificare i prodotti da importare secondo la qualità più appropriata. Tra i possibili criteri oggettivi di classificazione qualitativa del frumento tenero, quelli più comunemente utilizzati in ambito commerciale e più facilmente sottoponibili a controllo sono il tenore proteico, il peso specifico e il contenuto di impurità varie (Schwarzbesatz); nel caso del frumento duro, tali criteri consistono nel peso specifico, nel contenuto di impurità varie (Schwarzbesatz) e nel tenore di grani vitrei. Pertanto, le merci importate sono sottoposte alle analisi che consentono di determinare questi parametri per ciascuna partita importata. Tuttavia, quando l’Unione ha definito una procedura di riconoscimento ufficiale dei certificati di qualità attestati e rilasciati da un’autorità dello Stato di origine delle merci, le analisi in parola devono poter essere effettuate soltanto a titolo di verifica, su un numero di partite importate sufficientemente rappresentativo.
(4)
Ai fini del calcolo del dazio all’importazione, l’articolo 136, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1234/2007 prevede che, per i prodotti di cui al paragrafo 1, si fissano periodicamente i prezzi rappresentativi cif all’importazione. Ai fini della determinazione di tali prezzi, devono essere specificate le quotazioni per le varie qualità di frumento e le quotazioni per gli altri cereali; pertanto, è opportuno definire tali quotazioni.
(5)
Per ragioni di chiarezza e trasparenza, la quotazione dei vari tipi di frumento e degli altri cereali nelle borse statunitensi delle materie prime va assunta quale base oggettiva per stabilire i prezzi rappresentativi cif all’importazione. L’aggiunta del premio commerciale attribuito sul mercato degli Stati Uniti a ciascuna qualità dei vari cereali consente di convertire la quotazione in borsa di ogni cereale in un prezzo fob all’esportazione in partenza dagli Stati Uniti; mediante aggiunta dei noli marittimi tra il Golfo del Messico o i Grandi Laghi e un porto dell’Unione secondo i valori del mercato dei noli, tali prezzi fob possono essere convertiti in prezzi rappresentativi cif all’importazione. Dato il volume dei noli e del commercio del porto di Rotterdam, questo porto costituisce la destinazione nell’Unione con le quotazioni dei noli marittimi meglio note al pubblico, più trasparenti e più agevolmente disponibili. Conseguentemente, il porto di destinazione da prendere in considerazione per l’Unione è quello di Rotterdam.
(6)
Tenuto conto di quanto suesposto e ai fini della trasparenza, i prezzi rappresentativi cif all’importazione di cui all’articolo 136, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1234/2007 sono stabiliti aggiungendo alla quotazione del cereale in questione sulla borsa delle materie prime il premio commerciale attribuito a detto cereale e noli marittimi tra il Golfo del Messico o i Grandi Laghi e il porto di Rotterdam. Tuttavia, per tenere conto delle differenze di costo dei noli in rapporto allo scalo di destinazione, è legittimo prevedere adeguamenti forfetari del dazio all’importazione per i porti dell’Unione situati nel Mediterraneo e nel Mar Nero, sulla costa atlantica della penisola iberica, nel Regno Unito e in Irlanda, nei paesi nordici, nei paesi baltici, e in Polonia. Per seguire l’evoluzione dei prezzi rappresentativi cif all’importazione così stabiliti, è opportuno prevedere un controllo quotidiano degli elementi che ne consentono il calcolo. Il prezzo rappresentativo cif all’importazione calcolato per l’orzo consente di valutare la situazione di mercato del sorgo e della segala e, conseguentemente, il prezzo rappresentativo cif all’importazione per l’orzo è ugualmente applicabile a tali cereali.
(7)
Per la fissazione del dazio all’importazione dei cereali di cui all’articolo 136 del regolamento (CE) n. 1234/2007, un periodo di verifica di dieci giorni lavorativi dei prezzi rappresentativi cif all’importazione di ciascun cereale consente di tenere conto delle tendenze del mercato senza introdurre elementi di incertezza; conseguentemente, i dazi all’importazione di questi prodotti vengono stabiliti il 15 e l’ultimo giorno lavorativo di ogni mese, facendo riferimento alla media dei prezzi rappresentativi cif all’importazione costatata durante il suddetto periodo. Il dazio all’importazione così calcolato può essere applicato per un periodo di due settimane senza incidere sensibilmente sul prezzo d’importazione, dazio incluso. Tuttavia, qualora per un determinato prodotto non sia disponibile alcuna quotazione di borsa durante il periodo di calcolo dei prezzi rappresentativi cif all’importazione o se tali prezzi, in seguito ad improvvisi mutamenti degli elementi che consentono il calcolo del diritto all’importazione, durante il periodo di calcolo subiscono fluttuazioni molto considerevoli, occorre prendere misure finalizzate al mantenimento della rappresentatività dei prezzi cif all’importazione del prodotto in causa. Nel caso di notevoli fluttuazioni della quotazione di borsa o dei premi commerciali riferiti alla quotazione, ovvero dei costi dei noli marittimi o dei tassi di cambio impiegati per il calcolo del prezzo cif all’importazione del prodotto in causa, è d’uopo ristabilire la rappresentatività di tale prezzo adeguandolo in misura corrispondente allo scarto costatato rispetto alla fissazione vigente, in modo da tener conto dei cambiamenti intervenuti. Anche in presenza di questo tipo di adeguamento, la scadenza della fissazione successiva non risulta modificata.
(8)
Per le importazioni di mais vitreo, in virtù della particolare qualità della merce, o in ragione del fatto che i prezzi del prodotto da importare includono un supplemento per la qualità rispetto al prezzo normale del prodotto in causa, la quotazione di borsa presa in considerazione per il calcolo del prezzo rappresentativo cif all’importazione non tiene conto dell’esistenza del supplemento in parola rispetto alle normali condizioni di mercato. Affinché si tenga conto di tale supplemento sul prezzo o sulla quotazione, e qualora l’importatore dimostri di avere utilizzato il prodotto importato per la fabbricazione di prodotti di qualità pregiata, giustificando l’esistenza del supplemento stesso, è dunque opportuno rimborsare agli importatori una percentuale forfetaria del dazio all’importazione pagato per importare la merce in causa.
(9)
Allo scopo di assicurare il rispetto delle disposizioni del presente regolamento da parte degli importatori, occorre stabilire un sistema di garanzie supplementari che integrino quelle specifiche del titolo.
(10)
Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per l’organizzazione comune dei mercati agricoli,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Le aliquote dei dazi della tariffa doganale comune di cui all’articolo 135 e all’articolo 136, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1234/2007 sono quelle applicabili alla data di cui all’articolo 67 del regolamento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio (4).
Articolo 2
1. I dazi all’importazione di cui all’articolo 136, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1234/2007 per i prodotti dei codici NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (frumento tenero di alta qualità), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 e 1007 00 90, escluso l’ibrido destinato alla semina, vengono calcolati quotidianamente, ma sono fissati dalla Commissione il 15 e l’ultimo giorno lavorativo di ogni mese, per essere applicati rispettivamente a decorrere dal 16 del mese e dal primo giorno del mese successivo. Se il 15 è un giorno non lavorativo per la Commissione, i dazi sono fissati il giorno lavorativo precedente il 15 del mese in questione.
Tuttavia, se nel corso del periodo di applicazione del dazio così fissato la media calcolata dei dazi all’importazione si discosta di 5 EUR/t o più dal dazio fissato, viene apportato un opportuno adeguamento.
2. Il prezzo da prendere in considerazione per calcolare il dazio all’importazione corrisponde alla media dei prezzi rappresentativi cif all’importazione giornalieri, determinati in base al metodo previsto all’articolo 5, stabiliti nel corso delle due settimane precedenti. Ai fini della fissazione e degli adeguamenti, la Commissione non tiene conto dei dazi all’importazione giornalieri utilizzati per la fissazione precedente.
Il prezzo d’intervento da prendere in considerazione per calcolare i dazi è quello del mese di applicazione del dazio all’importazione.
3. I dazi all’importazione fissati conformemente alle disposizioni del presente regolamento si applicano fino all’entrata in vigore di una nuova fissazione.
Dopo ogni fissazione o adeguamento la Commissione pubblica nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea i dazi all’importazione e gli elementi utilizzati per il relativo calcolo.
4. Se il porto di sbarco nell’Unione:
a)
si trova sul mare Mediterraneo (al di là dello stretto di Gibilterra) o sul Mar Nero e se le merci giungono attraverso l’oceano Atlantico o attraverso il Canale di Suez, la Commissione applica al dazio all’importazione una diminuzione pari a 3 EUR/t;
b)
si trova sulle coste atlantiche della penisola iberica, sulle coste del Regno Unito, dell’Irlanda, della Danimarca, dell’Estonia, della Lettonia, della Lituania, della Polonia, della Finlandia o della Svezia e se le merci giungono attraverso l’oceano Atlantico, la Commissione applica al dazio all’importazione una diminuzione pari a 2 EUR/t.
Le autorità doganali del porto di sbarco rilasciano un certificato che attesta la quantità sbarcata di ciascun prodotto, secondo il modello riportato nell’allegato I. La diminuzione del dazio di cui al primo comma è concessa soltanto se detto certificato accompagna la merce fino all’espletamento delle formalità doganali d’importazione.
Articolo 3
1. I dazi all’importazione sono ridotti di 24 EUR/t per il mais vitreo conforme alle specifiche di cui all’allegato II.
2. Per poter beneficiare della riduzione di cui al paragrafo 1, il mais vitreo deve essere trasformato in un prodotto dei codici NC 1904 10 10, 1103 13 o 1104 23 entro sei mesi dalla data di immissione in libera pratica.
3. Si applicano le disposizioni sulla destinazione particolare di cui all’articolo 82 del regolamento (CEE) n. 2913/92 e agli articoli da 291 a 300 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione (5).
4. Fatto salvo l’articolo 293, paragrafo 1, lettera e), del regolamento (CEE) n. 2454/93, l’importatore deve costituire presso l’organismo competente interessato una cauzione aggiuntiva di importo pari a 24 EUR/t per il mais vitreo, tranne quando il titolo d’importazione è corredato di un certificato di conformità rilasciato dal Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) dell’Argentina, di cui all’articolo 7, paragrafo 2, lettera a) del presente regolamento. In questo caso, la domanda di titolo d’importazione e il titolo stesso recano, nella casella 24, l’indicazione del tipo di certificato di conformità e il numero di quest’ultimo.
Se, tuttavia, il dazio applicabile alla data di accettazione dell’immissione in libera pratica è inferiore a 24 EUR per il granturco, l’importo della cauzione è pari all’importo del dazio in causa.
Articolo 4
I criteri qualitativi da rispettare all’importazione nell’Unione e le tolleranze ammesse sono fissati nell’allegato II.
Articolo 5
1. Per la determinazione dei prezzi rappresentativi cif all’importazione, di cui all’articolo 136, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1234/2007, vengono utilizzati, per il frumento tenero di qualità alta, per il frumento duro, il granturco e gli altri cereali da foraggio di cui all’articolo 2, paragrafo 1, del presente regolamento, i seguenti elementi:
a)
la quotazione di borsa rappresentativa sul mercato degli Stati Uniti d’America;
b)
il premio commerciale positivo («premium») e il premio commerciale negativo («discount») noti riferiti a tale quotazione sul mercato degli Stati Uniti d’America il giorno di quotazione e, nel caso del frumento duro, riferiti alla qualità da semola;
c)
il nolo tra gli Stati Uniti d’America (Golfo del Messico o Duluth) e il porto di Rotterdam di una nave di almeno 25 000 tonnellate.
2. Ogni giorno lavorativo la Commissione rileva:
a)
l’elemento di cui al paragrafo 1, lettera a), con riguardo alle borse e alle qualità di riferimento riportate nell’allegato III;
b)
gli elementi di cui al paragrafo 1, lettere b) e c), sulla base delle informazioni pubblicamente disponibili.
3. Ai fini del calcolo dell’elemento di cui al paragrafo 1, lettera b), o della pertinente quotazione fob, si applicano i seguenti premi commerciali positivi («premium») e negativi («discount»):
a)
premio di 14 EUR/t per il frumento tenero di qualità alta;
b)
premio negativo di 10 EUR/t per il frumento duro di qualità media;
c)
premio negativo di 30 EUR/t per il frumento duro di qualità bassa.
4. I prezzi rappresentativi cif all’importazione per il frumento duro, il frumento tenero di qualità alta e il granturco corrispondono alla somma degli elementi di cui al paragrafo 1, lettere a), b) e c). I prezzi rappresentativi cif all’importazione per la segala e il sorgo sono calcolati sulla base delle quotazioni dell’orzo negli Stati Uniti d’America, conformemente alle disposizioni dell’allegato III.
5. I prezzi rappresentativi cif all’importazione per il frumento tenero destinato alla semina del codice NC 1001 90 91 e il granturco destinato alla semina del codice NC 1005 10 90 sono quelli calcolati, rispettivamente, per il frumento tenero di qualità alta e per il granturco.
Articolo 6
1. Nel caso del frumento tenero di qualità alta, le domande di titolo di importazione sono ammissibili solo se il richiedente:
a)
indica nella casella 20 del titolo d’importazione la qualità da importare;
b)
si impegna per iscritto a costituire presso l’organismo competente interessato, il giorno dell’accettazione della dichiarazione di immissione in libera pratica, una cauzione specifica aggiuntiva alle cauzioni previste dall’articolo 12 del regolamento (CE) n. 1342/2003 della Commissione (6).
La cauzione aggiuntiva di cui al primo comma, lettera b), è pari a 95 EUR/t. Tuttavia, se il titolo d’importazione è corredato di certificati di conformità rilasciati dal Federal Grain Inspection Service (FGIS) e dalla Canadian Grain Commission (CGC), come indicato all’articolo 7, paragrafo 2, lettera b) o c), non è richiesta alcuna cauzione aggiuntiva. In questo caso, la domanda di titolo d’importazione e il titolo stesso recano, nella casella 24, l’indicazione del tipo di certificato di conformità e il numero di quest’ultimo.
2. Nel caso del frumento duro, le domande di titolo di importazione sono ammissibili solo se il richiedente:
a)
indica nella casella 20 del titolo d’importazione la qualità da importare;
b)
si impegna per iscritto a costituire presso l’organismo competente interessato, il giorno dell’accettazione della dichiarazione d’immissione in libera pratica, una cauzione specifica aggiuntiva alle cauzioni previste dall’articolo 12 del regolamento (CE) n. 1342/2003, se il dazio all’importazione per la qualità indicata alla casella 20 del certificato d’importazione non è il più elevato della categoria in cui rientra il prodotto in questione.
L’importo della cauzione aggiuntiva di cui al primo comma, lettera b), è pari alla differenza, alla data di accettazione della dichiarazione d’immissione in libera pratica, fra il dazio più elevato e il dazio applicabile alla qualità indicata, maggiorata di un supplemento di 5 EUR/t. Tuttavia, se il dazio all’importazione applicabile alle differenti qualità di frumento duro è pari a zero, non è richiesto l’impegno scritto di cui al primo comma, lettera b).
Se il titolo d’importazione è corredato di certificati di conformità rilasciati dal Federal Grain Inspection Service (FGIS) e dalla Canadian Grain Commission (CGC), come indicato all’articolo 7, non è richiesta alcuna cauzione aggiuntiva. In questo caso, il titolo d’importazione reca, nella casella 24, l’indicazione del tipo di certificato di conformità.
3. In caso di sospensione dei dazi doganali all’importazione per tutte le categorie qualitative di frumento tenero in virtù dell’articolo 187 del regolamento (CE) n. 1234/2007, la cauzione aggiuntiva di 95 EUR/t di cui al paragrafo 1 del presente articolo non è richiesta per l’intero periodo in cui si applica la sospensione dei dazi.
Articolo 7
1. Per ogni partita di frumento tenero di qualità alta, di frumento duro e di mais vitreo, l’ufficio doganale di immissione in libera pratica preleva campioni rappresentativi, conformemente a quanto disposto nell’allegato I del regolamento (CE) n. 152/2009 della Commissione (7). Se alle diverse qualità è applicabile lo stesso dazio all’importazione non vengono prelevati campioni.
Tuttavia, se la Commissione riconosce ufficialmente un certificato di qualità del frumento tenero di qualità alta, del frumento duro o del mais vitreo rilasciato dal paese di origine dei cereali, vengono prelevati campioni per verificare la qualità certificata soltanto da un numero di partite importate sufficientemente rappresentativo.
2. I seguenti certificati di conformità sono ufficialmente riconosciuti dalla Commissione a norma dei principi stabiliti agli articoli da 63 a 65 del regolamento (CEE) n. 2454/93:
a)
i certificati rilasciati dal Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) dell’Argentina per il mais vitreo;
b)
i certificati rilasciati dal Federal Grain Inspection Service (FGIS) degli Stati Uniti d’America per il frumento tenero di qualità alta e il frumento duro di qualità alta;
c)
i certificati rilasciati dalla Canadian Grain Commission (CGC) del Canada per il frumento tenero di qualità alta e il frumento duro di qualità alta.
Un modello dei certificati di conformità rilasciati dal Senasa è riportato nell’allegato IV. La riproduzione dei timbri autorizzati dal governo dell’Argentina sarà pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
I modelli dei certificati di conformità e i timbri del FIGS sono riportati nell’allegato V.
I modelli dei certificati di conformità, le specifiche di qualità per l’esportazione e i timbri della CGC sono riportati nell’allegato VI.
Quando i parametri analitici indicati nei certificati di conformità rilasciati dagli organismi di cui al primo comma sono conformi alle norme di qualità del frumento tenero di qualità alta, del frumento duro e del mais vitreo di cui all’allegato II, si prelevano campioni almeno sul 3 % delle merci in arrivo in ogni porto d’entrata nel corso della campagna di commercializzazione.
La merce viene classificata secondo la qualità standard per la quale risultano soddisfatti tutti i criteri di classificazione di cui all’allegato II.
3. I metodi di riferimento per le analisi di cui al paragrafo 1 sono quelli descritti nel regolamento (UE) n. 1272/2009 della Commissione (8).
Il mais vitreo è il granturco della specie «Zea mays indurata» i cui grani presentano un endosperma vitreo dominante (struttura dura o cornea). I grani sono generalmente di colore arancio o rosso e la parte superiore (opposta al germe), o corona, non presenta fenditure.
Sono definiti grani di mais vitreo i grani che soddisfano due criteri:
a)
la loro corona non presenta fenditure; e
b)
se tagliati longitudinalmente, il loro endosperma presenta una sezione centrale farinosa completamente circondata da una sezione cornea. Quest’ultima deve risultare predominante nella superficie totale del taglio.
La percentuale di grani di mais vitreo viene stabilita contando, in un campione rappresentativo di 100 grani, il numero di grani che corrispondono ai criteri di cui al terzo comma.
Il metodo di riferimento per determinare l’indice di flottazione è definito nell’allegato VII.
4. Se i risultati dell’analisi determinano una classificazione del frumento tenero di qualità alta, del frumento duro e del mais vitreo importati in una qualità standard inferiore a quella indicata sul titolo d’importazione, l’importatore è obbligato a pagare la differenza tra il dazio all’importazione applicabile al prodotto indicato sul titolo e quello applicabile al prodotto realmente importato. In questo caso, la cauzione per il titolo d’importazione di cui all’articolo 12, lettera a), del regolamento (CE) n. 1342/2003 e la cauzione aggiuntiva di cui all’articolo 3, paragrafo 4, e all’articolo 6, paragrafi 1 e 2, del presente regolamento, sono svincolate ad eccezione del supplemento di 5 EUR di cui all’articolo 6, paragrafo 2, secondo comma.
Se la differenza di cui al primo comma non è corrisposta entro un mese, la cauzione addizionale di cui all’articolo 3, paragrafo 4, e all’articolo 6, paragrafi 1 e 2, viene incamerata.
5. I campioni rappresentativi dei cereali importati, prelevati dall’autorità competente dello Stato membro, devono essere conservati per sei mesi.
Articolo 8
Il regolamento (CE) n. 1249/96 è abrogato.
I riferimenti al regolamento abrogato si intendono fatti al presente regolamento e si leggono secondo la tavola di concordanza di cui all’allegato IX.
Articolo 9
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 20 luglio 2010.