PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1034/2011
ze dne 17. října 2011
o dohledu nad provozní bezpečností uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb a o změně nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a zejména na článek 8b uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 216/2008 má Komise za pomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) přijmout příslušná prováděcí pravidla, která stanoví řadu předpisů o provozní bezpečnosti týkajících se zavedení efektivní funkce dohledu nad bezpečností uspořádání letového provozu (ATM). Podle článku 8b nařízení č. 216/2008 mají být tato prováděcí pravidla vytvořena na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (4). Toto nařízení vychází z nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 ze dne 8. listopadu 2007 o dohledu nad bezpečností řízení letového provozu a změně nařízení (ES) č. 2096/2005 (5).
(2)
Je potřeba přesněji vymezit úlohu a funkce příslušných úřadů na základě ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008, nařízení (ES) č. 549/2004, nařízení (ES) č. 550/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (6). Tato nařízení zahrnují požadavky týkající se provozní bezpečnosti letových navigačních služeb. Zatímco poskytovatelé nesou odpovědnost za bezpečné poskytování letových navigačních služeb, členské státy by prostřednictvím příslušných úřadů měly zajistit účinný dohled.
(3)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 216/2008.
(4)
Příslušné úřady by měly v souladu s tímto nařízením provádět regulační audity a hodnocení provozní bezpečnosti, které jsou součástí řádných inspekcí a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. 216/2008 a nařízení (ES) č. 550/2004.
(5)
Příslušné úřady by měly zvážit využití přístupu dohledu nad provozní bezpečností uplatněného v tomto nařízení i v jiných oblastech dohledu za účelem poskytnutí účinného a jednotného dozoru.
(6)
Funkční systémy, které umožňují uspořádání letového provozu, jsou využívány v rámci všech letových navigačních služeb i při uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM). Proto by jakékoli změny těchto funkčních systémů měly podléhat dohledu nad provozní bezpečností.
(7)
Příslušné úřady by měly přijmout veškerá nezbytná opatření v případě, že systém či část systému nesplňuje příslušné požadavky. V této souvislosti, a zejména v případě, kdy má být vydán příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, by měl příslušný úřad zvážit vydání pokynů oznámeným subjektům, které se podílejí na vydávání prohlášení podle článku 5 nebo článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004, aby vedly konkrétní šetření s ohledem na daný technický systém.
(8)
Každoroční podávání zpráv o dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady by mělo přispět k transparentnosti a posílení účasti na dohledu nad provozní bezpečností. Tyto zprávy by měly být určeny Komisi, agentuře a členským státům, které tyto příslušné úřady jmenují či ustanoví. Dále by měly být tyto výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností využívány v rámci regionální spolupráce, při standardizačních kontrolách podle nařízení (ES) č. 216/2008 a při mezinárodním monitorování dohledu nad provozní bezpečností. Do zpráv o příslušných opatřeních by měly být zahrnuty informace týkající se monitorování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti, dodržování platných předpisů o provozní bezpečnosti organizacemi, nad nimiž je prováděn dohled, programu regulatorních auditů provozní bezpečnosti, hodnocení argumentů provozní bezpečnosti, změn funkčních systémů zaváděných organizacemi v souladu s postupy schválenými příslušným úřadem a příkazů k zajištění provozní bezpečnosti vydaných tímto úřadem.
(9)
Podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 by příslušné úřady měly navázat úzkou spolupráci, aby zajistily přiměřený dozor nad poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v rámci vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc jiného členského státu než členského státu, který vydal osvědčení. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 216/2008 by si příslušné úřady měly vyměňovat zejména vhodné informace o dohledu nad provozní bezpečností, pokud jde o jednotlivé organizace.
(10)
Agentura by měla dále vyhodnotit ustanovení tohoto nařízení, a to zejména ustanovení týkající se dohledu nad změnami v provozní bezpečnosti, a vydat stanovisko s ohledem na přizpůsobení takovýchto změn celkovému systémovému přístupu se zřetelem k začlenění těchto ustanovení do budoucí společné regulační struktury v oblasti provozní bezpečnosti civilního letectví a ke zkušenostem zúčastněných stran a příslušných úřadů. Cílem tohoto stanoviska agentury by mělo být také usnadnění provádění státního programu provozní bezpečnosti Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) v rámci Unie a jako součást tohoto celkového systémového přístupu.
(11)
Bezpečné provádění některých funkcí sítě zřízených podle nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje, aby subjekt, který se na nich podílí, podléhal určitým požadavkům na provozní bezpečnost. Tyto požadavky, jejichž cílem je zajistit, aby takový subjekt nebo organizace pracovaly bezpečným způsobem, jsou stanoveny v Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Jedná se o organizační požadavky na provozní bezpečnost, které se velmi podobají obecným požadavkům stanoveným v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1035/2011 (8), avšak které jsou přizpůsobeny odpovědnosti v oblasti provozní bezpečnosti funkcí sítě. S cílem podpořit celkový systémový přístup k regulaci provozní bezpečnosti v oblasti civilního letectví je třeba, aby provádění těchto požadavků podléhalo dohledu, stejně jako podléhají dohledu poskytovatelé letových navigačních služeb.
(12)
Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec evropské letecké dopravy zdůraznila ve svém doporučení z července 2007 potřebu oddělit regulační dohled od poskytování služeb nebo funkcí. V souladu s touto zásadou stanoví článek 6 nařízení (ES) č. 551/2004, že subjekt jmenovaný vykonáváním funkcí sítě musí podléhat příslušným opatřením zajišťujícím dohled. Vzhledem k tomu, že agentura již vykonává funkci nezávislý dohled nad provozní bezpečností celoevropských poskytovatelů ATM/ANS v souladu s článkem 22a nařízení (ES) č. 216/2008, bylo by plně v souladu s evropskou politikou provozní bezpečnosti letectví, kdyby jí byla svěřena podpora Komise při výkonu stejných úkolů týkajících se evropských funkcí sítě.
(13)
Nařízení (ES) č. 1315/2007 by proto mělo být zrušeno.
(14)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005 (9), by mělo být změněno s cílem přizpůsobit je tomuto nařízení.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky vztahující se na výkon funkce dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady, pokud jde o letové navigační služby, uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM) pro všeobecný letový provoz a další funkce sítě.
2. Toto nařízení se vztahuje na činnosti příslušných úřadů a kvalifikovaných subjektů, které jednají jejich jménem, pokud jde o dohled nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a dalších funkcí sítě.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 3 nařízení (ES) č. 216/2008. Definice „osvědčení“ v čl. 2 bodu 15 nařízení (ES) č. 549/2004 se však nepoužije.
Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„nápravným opatřením“ se rozumí opatření k odstranění příčiny zjištěné neshody;
2)
„funkčním systémem“ se rozumí kombinace systémů, postupů a lidských zdrojů uspořádaných tak, aby vykonávaly v rámci ATM určitou funkci;
3)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí nezávislý a odborně příslušný subjekt pověřený podle čl. 6 odst. 2 nebo odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
4)
„funkcemi sítě“ se rozumí zvláštní funkce uvedené v článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004;
5)
„organizací“ se rozumí buď poskytovatel letových navigačních služeb, nebo subjekt poskytující ATFM či ASM nebo další funkce sítě;
6)
„procesem“ se rozumí soubor vzájemně souvisejících nebo vzájemně působících činností, které přeměňují vstupy na výstupy;
7)
„argumentem provozní bezpečnosti“ se rozumí prokázání a důkaz, že navrhovaná změna funkčního systému může být zavedena na základě cílů nebo norem stanovených stávajícím regulativním rámcem v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost;
8)
„příkazem k zajištění provozní bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný či přijatý příslušným úřadem, kterým se nařizuje provést ve funkčním systému opatření k obnovení provozní bezpečnosti v případě, že se prokáže, že by jinak mohla být snížena provozní bezpečnost letectví;
9)
„cílem provozní bezpečnosti“ se rozumí kvalitativní nebo kvantitativní údaj, který stanovuje nejvyšší frekvenci nebo pravděpodobnost, s níž lze očekávat výskyt rizika;
10)
„regulatorním auditem provozní bezpečnosti“ se rozumí systematické a nezávislé zkoumání prováděné příslušným úřadem nebo z jeho pověření, aby se určilo, zda celá opatření nebo jejich části související s provozní bezpečností, pokud jde o procesy a jejich výsledky, výrobky či služby, splňují požadavky na opatření související s provozní bezpečností a zda jsou účinně zaváděna a jsou vhodná k dosažení očekávaných výsledků;
11)
„regulatorními požadavky na provozní bezpečnost“ se rozumí požadavky stanovené Evropskou unií nebo vnitrostátními předpisy pro poskytování letových navigačních služeb nebo funkcí ATFM a ASM nebo jiných funkcí sítě, pokud jde o technickou a provozní způsobilost a vhodnost poskytovat tyto služby a funkce, řízení jejich provozní bezpečnosti, ale i systémy, jejich části a postupy s nimi spojené;
12)
„požadavkem na provozní bezpečnost“ se rozumí prostředek pro omezení rizik, určený strategií omezování rizik, který dosahuje určitého cíle provozní bezpečnosti, včetně požadavků organizačních, provozních, procedurálních, funkčních, výkonnostních a požadavků na vzájemnou operační součinnost (interoperabilitu) nebo parametrů prostředí;
13)
„ověřováním“ se rozumí potvrzení prostřednictvím předložení objektivních důkazů, že specifikované požadavky byly splněny;
14)
„celoevropskými ATM/ANS“ se rozumí činnost, která je navržena a zřízena pro uživatele ve většině členských států nebo ve všech členských státech a která může rovněž překračovat vzdušný prostor území, na které se vztahuje Smlouva.
Článek 3
Příslušné úřady pro dohled
Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčeno vzájemné uznávání osvědčení poskytovatele letových navigačních služeb podle čl. 7 odst. 8 nařízení (ES) č. 550/2004 a článek 11 nařízení (ES) č. 216/2008, se příslušnými úřady pro dohled rozumí:
a)
v případě organizací, jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází v členském státě, na jehož území poskytují letové navigační služby, vnitrostátní dozorový orgán jmenovaný nebo zřízený tímto členským státem;
b)
v případě organizací, u kterých byla odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností podle dohod uzavřených mezi členskými státy v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 550/2004 udělena odlišně od písmene a), příslušné úřady jmenované podle těchto dohod, přičemž tyto dohody musí být v souladu s požadavky čl. 2 odst. 3 až 6 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
v případě organizací poskytujících ATM či letové navigační služby ve vzdušném prostoru území, na něž se vztahuje Smlouva a jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází mimo území podléhajícího ustanovením Smlouvy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“);
d)
v případě organizací poskytujících celoevropské ATM/ANS a v případě veškerých ostatních funkcí sítě ve vzdušném prostoru území, na které se vztahuje Smlouva, agentura.
Článek 4
Funkce dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady vykonávají dohled nad provozní bezpečností jako součást dozoru nad plněním požadavků platných pro letové navigační služby i pro ATFM, ASM a další funkce sítě za účelem sledování bezpečného poskytování těchto činností a ověření, zda jsou dodržovány příslušné regulatorní požadavky na provozní bezpečnost a všechna opatření k jejich zavedení.
2. Při uzavírání dohody o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru, které zahrnují vzdušný prostor, jenž spadá do pravomoci více než jednoho členského státu, nebo v případě přeshraničního poskytování služeb dotyčné členské státy určí a udělí odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností, aby bylo zajištěno, že:
a)
je jednoznačně stanovena odpovědnost za splnění každého ustanovení tohoto nařízení;
b)
členské státy mají přehled o mechanismech výkonu dohledu nad provozní bezpečností a o jejich výsledcích;
c)
je zajištěna výměna příslušných informací mezi úřadem/úřady pro dohled a úřadem pro vydávání osvědčení.
Členské státy pravidelně přezkoumávají dohodu a její praktické provádění, a to zejména s ohledem na dosahovanou výkonnost v oblasti provozní bezpečnosti.
3. Při uzavírání dohod o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru nebo v přeshraničních činnostech, ve kterých je agentura příslušným úřadem pro alespoň jednu z organizací v souladu s čl. 3 písm. b), dotčené členské státy spolupracují s agenturou, aby se zajistilo splnění odst. 2 písm. a), b) a c).
Článek 5
Sledování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady pravidelně sledují a hodnotí dosahované úrovně provozní bezpečnosti, aby zjistily, zda splňují regulatorní požadavky na provozní bezpečnost platné pro bloky vzdušného prostoru, které spadají do jejich pravomoci.
2. Příslušné úřady využijí výsledků sledování provozní bezpečnosti zejména pro určování oblastí, ve kterých je nezbytnou prioritou ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost.
Článek 6
Ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost
1. Příslušné úřady stanoví proces s cílem ověřit:
a)
dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost před vydáním či obnovením platnosti osvědčení nezbytného pro poskytování letových navigačních služeb, včetně podmínek souvisejících s provozní bezpečností, které jsou s ním spojeny;
b)
plnění veškerých povinností souvisejících s provozní bezpečností uvedených v ustanovujícím aktu vydaném v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
trvalé dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost organizacemi;
d)
provádění cílů provozní bezpečnosti, požadavků na provozní bezpečnost a dalších podmínek souvisejících s provozní bezpečností uvedených v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů, včetně všech příslušných prohlášení o shodě či vhodnosti pro použití částí systémů, vydaných v souladu s nařízením (ES) č. 552/2004,
ii)
postupech pro posouzení a omezování rizik stanovených na základě regulatorních požadavků na provozní bezpečnost platných pro letové navigační služby, ATFM, ASM a manažera struktury vzdušného prostoru;
e)
provádění příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
2. Proces uvedený v odstavci 1:
a)
je založen na dokumentovaných postupech;
b)
je podložen dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
poskytuje dotyčné organizaci informace o výsledcích činností dohledu nad provozní bezpečností;
d)
je založen na regulatorních auditech provozní bezpečnosti a hodnoceních prováděných v souladu s články 7, 9 a 10;
e)
poskytuje příslušným úřadům důkazy potřebné pro další postup, včetně opatření stanovených v článku 9 nařízení (ES) č. 549/2004, v čl. 7 odst. 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a v článcích 10, 25 a 68 nařízení (ES) č. 216/2008, v situacích, kdy regulatorní požadavky na provozní bezpečnost nejsou dodržovány.
Článek 7
Regulatorní audity provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady nebo kvalifikované subjekty pověřené těmito úřady provádí regulatorní audity provozní bezpečnosti.
2. Regulatorní audity provozní bezpečnosti uvedené v odstavci 1:
a)
poskytují příslušným úřadům důkazy o dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a opatření k provádění tím, že zhodnotí potřebu zlepšení nebo nápravného opatření;
b)
jsou nezávislé na činnostech vnitřního auditu prováděných dotyčnou organizací jako součást jejích systémů řízení provozní bezpečnosti nebo kvality;
c)
jsou prováděny auditory oprávněnými v souladu s požadavky uvedenými v článku 12;
d)
vztahují se na opatření k provádění jako celek nebo na jejich části a na procesy, výrobky či služby;
e)
určují, zda:
i)
opatření k provádění jsou v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost,
ii)
provedené činnosti jsou v souladu s opatřeními k provádění,
iii)
výsledky uskutečněných činností se shodují s výsledky očekávanými na základě opatření k provádění;
f)
vedou k nápravě jakýchkoli zjištěných neshod v souladu s článkem 8.
3. Příslušné úřady v rámci programu inspekcí stanoveného v článku 8 prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 sestaví a minimálně jednou za rok aktualizují program regulatorních auditů provozní bezpečnosti tak, aby:
a)
se tento program vztahoval na všechny oblasti, které se mohou týkat provozní bezpečnosti, se zaměřením na oblasti, ve kterých byly zjištěny problémy;
b)
se tento program týkal všech organizací, služeb a funkcí sítě působících pod dohledem příslušných úřadů;
c)
se zajistilo provádění auditů způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které je spojeno s činnostmi organizací;
d)
se zajistilo provádění dostatečného počtu auditů po dobu dvou let k ověření dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost všemi organizacemi ve všech relevantních oblastech funkčního systému;
e)
se zajistila následná činnost provedení nápravných opatření.
4. Příslušné úřady mohou podle potřeby rozhodnout o změně rozsahu naplánovaných auditů a o provedení dalších auditů.
5. Příslušné úřady rozhodnou o tom, která opatření, prvky, služby, funkce, výrobky, fyzická místa a činnosti mají být předmětem auditu v určeném časovém rámci.
6. Pozorování z auditů a zjištěné neshody se dokumentují. Zjištěné neshody jsou podloženy důkazy a identifikovány z hlediska příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a souvisejících opatření k provádění, vůči nimž byl audit proveden.
7. Vyhotoví se zpráva z auditu, včetně podrobností o nesouladu.
Článek 8
Nápravná opatření
1. Příslušné úřady informují o zjištěních z auditu auditované organizace a zároveň vyžádají nápravná opatření k vyřešení zjištěných neshod, aniž je dotčeno jakékoli další opatření vyžadované platnými regulatorními požadavky na provozní bezpečnost.
2. Auditované organizace určí nápravná opatření, jež uznají za vhodná pro odstranění nesouladu, a časový rámec pro jejich realizaci.
3. Příslušné úřady posoudí nápravná opatření a způsob realizace stanovený auditovanými organizacemi a schválí je, pokud závěrem posouzení je, že jsou vhodná k odstranění nesouladu.
4. Auditované organizace zahájí nápravná opatření schválená příslušnými úřady. Tato nápravná opatření a následný proces se ukončí ve lhůtě schválené příslušnými úřady.
Článek 9
Dohled nad provozní bezpečností změn funkčních systémů
1. Při rozhodování o zavádění změn svých funkčních systémů týkajících se provozní bezpečnosti využívají organizace pouze postupů schválených dotčeným příslušným úřadem. V případě poskytovatelů letových provozních služeb a poskytovatelů komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb dotčený příslušný úřad schválí tyto postupy v rámci prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011.
2. Organizace uvědomí dotčený příslušný úřad o všech plánovaných změnách týkajících se provozní bezpečnosti. Příslušné úřady pro tyto účely zavedou vhodné správní postupy v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pokud se nepoužije článek 10, mohou organizace zavést oznámené změny na základě postupů stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 10
Postupy hodnocení navrhovaných změn
1. Příslušné úřady hodnotí argumenty provozní bezpečnosti spojené s novými funkčními systémy nebo změnami stávajících funkčních systémů navrhovanými organizací, pokud:
a)
je při posuzování závažnosti prováděném v souladu s bodem 3.2.4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 stanovena kategorie závažnosti 1 nebo kategorie závažnosti 2, pokud jde o možné následky zjištěných nebezpečí, nebo
b)
zavedení těchto změn vyžaduje nové letecké normy.
Pokud příslušný úřady stanoví, že je třeba provést hodnocení v jiných situacích než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) a b), oznámí organizaci, že provedou hodnocení provozní bezpečnosti oznámené změny.
2. Hodnocení se provádí způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které představuje nový funkční systém nebo navrhované změny stávajících funkčních systémů.
Hodnocení:
a)
se provedou s použitím dokumentovaných postupů;
b)
jsou podložena dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
zváží cíle provozní bezpečnosti, požadavky na provozní bezpečnost a další podmínky provozní bezpečnosti související se zvažovanou změnou, které byly stanoveny v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů uvedených v článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004,
ii)
prohlášeních o shodě nebo vhodnosti pro použití částí systémů uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 nebo
iii)
dokumentaci posouzení a omezování rizik, jež byla vyhotovena na základě platných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost;
d)
případně stanoví další podmínky provozní bezpečnosti související se zaváděním změny;
e)
posoudí přijatelnost předložených argumentů provozní bezpečnosti, přičemž se zohlední:
i)
identifikace nebezpečí,
ii)
důslednost v přiřazování kategorií závažnosti,
iii)
platnost cílů provozní bezpečnosti,
iv)
platnost, účinnost a proveditelnost požadavků na provozní bezpečnost a ostatních určených podmínek provozní bezpečnosti,
v)
důkaz o tom, že cíle provozní bezpečnosti, bezpečnostní požadavky na provozní bezpečnost a ostatní podmínky provozní bezpečnosti jsou soustavně plněny,
vi)
důkaz o tom, že proces použitý k vytvoření argumentů bezpečnosti splňuje regulatorní požadavky na provozní bezpečnost;
f)
ověří postupy používané organizacemi k vytvoření argumentů provozní bezpečnosti v souvislosti se zaváděním nového funkčního systému či zvažovanými změnami stávajících funkčních systémů;
g)
zjistí, zda je nezbytné ověřit soustavné dodržování předpisů;
h)
zahrnují veškerou nezbytnou součinnost s úřady odpovědnými za dohled nad provozní bezpečností letové způsobilosti a letového provozu;
i)
obsahují oznámení o schválení zvažovaných změn s případnými podmínkami, či o jejich neschválení podložené odůvodněním.
3. Zavedení změn, které jsou předmětem daného hodnocení, do praxe musí být schváleno příslušnými úřady.
Článek 11
Kvalifikované subjekty
1. V případě, že se příslušný úřad rozhodne přenést na kvalifikovaný subjekt pravomoc k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení v souladu s tímto nařízením, zajistí, aby kritéria používaná pro výběr subjektu ze subjektů kvalifikovaných podle článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 13 nařízení (ES) č. 216/2008 zahrnovala následující skutečnosti:
a)
kvalifikovaný subjekt má předchozí zkušenost s hodnocením provozní bezpečnosti u subjektů v letectví;
b)
kvalifikovaný subjekt se zároveň neúčastní vnitřních činností v systémech řízení provozní bezpečnosti nebo kvality dotyčné organizace;
c)
veškerý personál, který se účastní provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení, je dostatečně vyškolen a kvalifikován a splňuje kvalifikační kritéria stanovená v čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Kvalifikovaný subjekt vyjádří souhlas s tím, že může být předmětem auditu prováděného příslušným úřadem nebo jakoukoliv organizací tímto úřadem pověřenou.
3. Příslušné úřady vedou záznam o kvalifikovaných subjektech pověřených tím, aby jejich jménem prováděly regulatorní audity provozní bezpečnosti či hodnocení. V těchto záznamech je dokumentováno plnění požadavků uvedených v odstavci 1.
Článek 12
Způsobilost pro vykonávání dohledu nad provozní bezpečností
1. Členské státy a Komise zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost nezbytnou k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad organizacemi působícími pod jejich dohledem, včetně dostatečných finančních zdrojů pro provedení opatření stanovených v tomto nařízení.
2. Příslušné úřady vyhotoví a každé dva roky aktualizují posouzení lidských zdrojů potřebných pro výkon funkcí dohledu nad provozní bezpečností, založené na analýze procesů požadovaných tímto nařízením a jejich uplatňování.
3. Příslušné úřady zajistí, aby všechny osoby, které se podílejí na činnostech dohledu nad provozní bezpečností, byly způsobilé vykonávat požadovanou funkci. V tomto ohledu příslušné úřady:
a)
definují a dokumentují vzdělání, výcvik, technické a provozní znalosti, zkušenosti a kvalifikace týkající se povinností v každé funkci účastnící se dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
b)
zajistí zvláštní školení pro osoby, které se podílejí na činnostech spočívajících v zajišťování dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
c)
zajistí, aby personál určený k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti, včetně auditujícího personálu z kvalifikovaných subjektů, splňoval specifická kvalifikační kritéria definovaná příslušným úřadem. Tato kritéria musí zahrnovat:
i)
znalosti a pochopení požadavků souvisejících s letovými navigačními službami, ATFM, ASM a dalšími funkcemi sítě, vůči nimž mohou být provedeny,
ii)
používání metod hodnocení,
iii)
schopnosti vyžadované pro vedení auditu,
iv)
prokázání způsobilosti auditorů hodnocením nebo jiným přijatelným způsobem.
Článek 13
Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady vydají příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, pokud ve funkčním systému zjistily nebezpečný stav, jenž vyžaduje okamžité přijetí opatření.
2. Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti jsou předán dotčeným organizacím a obsahují přinejmenším tyto informace:
a)
identifikaci nebezpečného stavu;
b)
identifikaci dotčeného funkčního systému;
c)
požadovaná opatření a jejich zdůvodnění;
d)
termín, dokdy mají požadovaná opatření zajistit soulad s daným příkazem k zajištění provozní bezpečnosti;
e)
datum jeho vstupu v platnost.
3. Příslušné úřady předají kopii příkazu k zajištění provozní bezpečnosti agentuře a dalším příslušným úřadům, a to zejména těm, které se účastní dohledu nad provozní bezpečností dotčeného funkčního systému, a též Komisi.
4. Příslušné úřady ověří plnění platných příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
Článek 14
Záznamy o dohledu nad provozní bezpečností
Příslušné úřady vedou příslušné záznamy vztahující se k procesu dohledu nad provozní bezpečností, včetně zpráv ze všech regulatorních auditů provozní bezpečnosti a ostatních záznamů vztahujících se k provozní bezpečnosti, které se týkají osvědčení, určení, dohledu nad provozní bezpečností změn, příkazů k zajištění provozní bezpečnosti a využití kvalifikovaných subjektů, a udržují k nim přístup.
Článek 15
Hlášení o dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady každoročně vyhotoví zprávu o dohledu nad provozní bezpečností o opatřeních přijatých na základě tohoto nařízení. Výroční zpráva o dohledu nad provozní bezpečností rovněž obsahuje informace týkající se následujících skutečností:
a)
organizační struktury a postupů příslušného úřadu;
b)
vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc členského státu, který zřídil či jmenoval příslušný úřad a organizace podléhající dohledu tohoto příslušného úřadu;
c)
kvalifikovaných subjektů pověřených prováděním regulatorních auditů provozní bezpečnosti;
d)
stávající výše prostředků tohoto příslušného úřadu;
e)
veškerých problémů týkajících se provozní bezpečnosti identifikovaných v rámci procesů dohledu nad provozní bezpečností řízených příslušným úřadem.
2. Členské státy využijí zpráv vyhotovených jejich příslušnými úřady při předkládání svých výročních zpráv pro Komisi, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (ES) č. 549/2004.
Výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností se zpřístupní dotčeným členským státům v případě funkčních bloků vzdušného prostoru, agentuře a v rámci programů či činností prováděných na základě uzavřených mezinárodních dohod, jejichž cílem je sledovat či auditovat provádění dohledu nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a ostatních funkcí sítě.
Článek 16
Výměna informací mezi příslušnými úřady
Příslušné úřady naváží úzkou spolupráci v souladu s články 10 a 15 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 a uskutečňují výměnu veškerých vhodných informací k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad všemi organizacemi poskytujícími přeshraniční služby či vykonávající funkce přeshraničního charakteru.
Článek 17
Přechodná ustanovení
1. Činnosti zahájené na základě nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 před vstupem tohoto nařízení v platnost jsou prováděny v souladu s tímto nařízení.
2. Úřad členského státu, který nese odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností organizací, pro něž je v souladu s článkem 3 příslušným úřadem agentura, přenese 12 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost funkci dohledu nad provozní bezpečností těchto organizací na agenturu, s výjimkou dohledu nad provozní bezpečností manažera struktury vzdušného prostoru, kde se případné přenesení na Komisi podporovanou agenturou uskuteční v den vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 18
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1315/2007 se zrušuje.
Článek 19
Změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010
Bod 1.1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 691/2010 se nahrazuje tímto:
„e)
zprávy o bezpečnosti Národní bezpečnostní asociace (NSA - „National Safety Association“) uvedené v článku 7, 8 a 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (10) a také zprávy NSA o řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků, které jsou předmětem plánů nápravných opatření;
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. října 2011.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1034/2011 DELLA COMMISSIONE
del 17 ottobre 2011
sulla sorveglianza della sicurezza nella gestione del traffico aereo e nei servizi di navigazione aerea, che modifica il regolamento (UE) n. 691/2010
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 550/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 marzo 2004, sulla fornitura di servizi di navigazione aerea nel cielo unico europeo («regolamento sulla fornitura di servizi») (1), in particolare l’articolo 4,
visto il regolamento (CE) n. 551/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 marzo 2004, sull’organizzazione e l’uso dello spazio aereo nel cielo unico europeo («regolamento sullo spazio aereo») (2), in particolare l’articolo 6,
visto il regolamento (CE) n. 216/2008 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 20 febbraio 2008, recante regole comuni nel settore dell’aviazione civile e che istituisce un’Agenzia europea per la sicurezza aerea ed abroga la direttiva 91/670/CEE del Consiglio, il regolamento (CE) n. 1592/2002 e la direttiva 2004/36/CE (3), in particolare l’articolo 8 ter,
considerando quanto segue:
(1)
Ai sensi del regolamento (CE) n. 216/2008, la Commissione, assistita dall’Agenzia europea per la sicurezza aerea («l’Agenzia»), è tenuta ad adottare le pertinenti norme di attuazione per fornire una serie di norme di sicurezza applicabili ai fini dell’efficiente esercizio della funzione di sorveglianza della sicurezza nella gestione del traffico aereo (air traffic management - ATM). L’articolo 8 ter del regolamento (CE) n. 216/2008 stabilisce che tali norme di attuazione siano elaborate in conformità all’articolo 5, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 549/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 marzo 2004, che stabilisce il quadro per la creazione del cielo unico europeo (il regolamento quadro) (4). Il presente regolamento si basa sul regolamento (CE) n. 1315/2007 della Commissione, dell’8 novembre 2007, sulla sorveglianza della sicurezza nella gestione del traffico aereo e recante modifica del regolamento (CE) n. 2096/2005 (5).
(2)
È necessario definire ulteriormente il ruolo e le funzioni delle autorità competenti definite sulla base delle disposizioni del regolamento (CE) n. 216/2008, del regolamento (CE) n. 549/2004, del regolamento (CE) n. 550/2004 e del regolamento (CE) n. 552/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 marzo 2004, sull’interoperabilità della rete europea di gestione del traffico aereo (regolamento sull’interoperabilità) (6). I citati regolamenti prevedono altresì disposizioni relative alla sicurezza dei servizi di navigazione aerea. Mentre la responsabilità di fornire i servizi di navigazione aerea in condizioni di sicurezza incombe al fornitore, spetta agli Stati membri garantire una sorveglianza efficace per il tramite delle rispettive autorità competenti.
(3)
È opportuno che il presente regolamento non includa le operazioni e l’addestramento militari di cui all’articolo 1, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 549/2004 e all’articolo 1, paragrafo 2, lettera c), del regolamento (CE) n. 216/2008.
(4)
Occorre che le autorità competenti procedano a controlli regolamentari e a esami in materia di sicurezza in conformità al presente regolamento nell’ambito delle ispezioni adeguate e delle indagini previste dal regolamento (CE) n. 216/2008 e dal regolamento (CE) n. 550/2004.
(5)
È opportuno che le autorità competenti prendano in considerazione la possibilità di applicare l’approccio alla sorveglianza della sicurezza illustrato nel presente regolamento ad altri settori soggetti a sorveglianza, secondo le necessità, allo scopo di assicurare una supervisione efficace e coerente.
(6)
In tutti i servizi di navigazione aerea, così come nella gestione del flusso di traffico aereo (ATFM) e nella gestione dello spazio aereo (ASM), si utilizzano sistemi funzionali per la gestione del traffico aereo. Qualunque modifica dei sistemi funzionali va pertanto sottoposta a sorveglianza della sicurezza.
(7)
Occorre che le autorità competenti adottino tutte le misure necessarie qualora un sistema o un componente di un sistema non soddisfi i requisiti pertinenti. In tale contesto, e in particolare quando è necessario emanare una direttiva di sicurezza, è indispensabile che l’autorità competente prenda in considerazione la possibilità di chiedere agli organismi notificati responsabili del rilascio della dichiarazione di cui all’articolo 5 o all’articolo 6 del regolamento (CE) n. 552/2004 affinché conducano specifiche indagini in relazione a tale sistema tecnico.
(8)
È necessario che le relazioni annuali sulla sorveglianza della sicurezza da parte delle autorità competenti contribuiscano alla trasparenza e all’affidabilità della sorveglianza della sicurezza. Le relazioni vanno trasmesse alla Commissione, all’Agenzia e allo Stato membro che ha designato o istituito l’autorità competente. Le relazioni annuali sulla sorveglianza della sicurezza vanno altresì utilizzate nel contesto della cooperazione regionale, delle ispezioni di standardizzazione a norma del regolamento (CE) n. 216/2008 e del monitoraggio della sorveglianza della sicurezza a livello internazionale. Il contenuto della relazione deve includere informazioni pertinenti riguardanti il monitoraggio delle prestazioni in materia di sicurezza, la conformità alle norme di sicurezza applicabili da parte delle organizzazioni che sono oggetto di sorveglianza, il programma dei controlli regolamentari di sicurezza, l’esame delle motivazioni relative alla sicurezza, le modifiche ai sistemi funzionali effettuate dalle organizzazioni oggetto di sorveglianza in conformità alle procedure riconosciute dall’autorità competente e le direttive in materia di sicurezza emanate da tale autorità.
(9)
Ai sensi dell’articolo 10, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 216/2008 e dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 550/2004, le autorità competenti adottano le opportune disposizioni dirette ad istituire una stretta cooperazione reciproca, al fine di garantire una vigilanza adeguata dei fornitori di servizi di navigazione aerea che forniscono servizi nello spazio aereo che ricade sotto la giurisdizione di uno Stato membro diverso dallo Stato membro che ha rilasciato il certificato. Ai sensi dell’articolo 15 del regolamento (CE) n. 216/2008, è necessario in particolare che le autorità competenti scambino le opportune informazioni in merito alla sorveglianza della sicurezza delle organizzazioni.
(10)
Occorre inoltre che l’Agenzia valuti le disposizioni del presente regolamento, in particolare quelle relative alla sorveglianza della sicurezza delle modifiche e formuli un parere per adeguarle verso un approccio sistemico globale, tenendo conto dell’integrazione di tali disposizioni nella futura struttura regolamentare comune per la sicurezza dell’aviazione civile e dell’esperienza acquisita dalle parti interessate e dalle autorità competenti. Il parere dell’Agenzia dovrebbe mirare inoltre a facilitare l’attuazione del programma statale di sicurezza (SSP) dell’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile (ICAO) all’interno dell’Unione, nel quadro di tale approccio sistemico globale.
(11)
L’esecuzione sicura di alcune delle funzioni di rete istituite a norma del regolamento (CE) n. 551/2004 richiede che il soggetto in questione sia tenuto al rispetto di determinati requisiti di sicurezza. Tali requisiti, che mirano a garantire che il soggetto o l’organizzazione operino in modo sicuro, figurano nel regolamento (UE) n. 677/2011 della Commissione, del 7 luglio 2011, recante disposizioni dettagliate in materia di attuazione delle funzioni della rete di gestione del traffico aereo (ATM) e modifica del regolamento (UE) n. 691/2010 (7). Si tratta di requisiti sulla sicurezza dell’organizzazione che sono molto simili ai requisiti generali di cui al regolamento di esecuzione (UE) n. 1035/2011 della Commissione (8), ma adattati alle responsabilità in materia di sicurezza delle funzioni di rete. Al fine di sostenere un approccio sistemico totale per la regolamentazione della sicurezza nel settore dell’aviazione civile, l’esecuzione di tali requisiti deve essere sottoposta alla stessa sorveglianza cui sono sottoposti i fornitori di servizi di navigazione aerea.
(12)
Nelle sue raccomandazioni del luglio 2007, il gruppo di alto livello per il futuro quadro normativo europeo dell’aviazione ha evidenziato la necessità di separare la sorveglianza regolamentare e la prestazione di servizi o funzioni. Coerentemente con questo principio l’articolo 6 del regolamento modificato (CE) n. 551/2004 stabilisce che il soggetto designato per l’esecuzione delle funzioni di rete deve essere sottoposto ad una sorveglianza appropriata. Dato che l’Agenzia svolge già la funzione della sorveglianza indipendente della sicurezza dei fornitori paneuropei di servizi ATM/ANS a norma dell’articolo 22 bis del regolamento (CE) n. 216/2008, assegnarle il mandato di assistere la Commissione nell’esecuzione degli stessi compiti concernenti le funzioni di rete europee sarebbe pienamente coerente con la politica europea in materia di sicurezza dell’aviazione.
(13)
Occorre quindi abrogare il regolamento (CE) n. 1315/2007.
(14)
Occorre modificare il regolamento (UE) n. 691/2010 della Commissione, del 29 luglio 2010, che istituisce un sistema di prestazioni per i servizi di navigazione aerea e le funzioni di rete e modifica il regolamento (CE) n. 2096/2005 (9) per adeguarlo al presente regolamento.
(15)
Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato per il cielo unico,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Oggetto e campo di applicazione
1. Il presente regolamento stabilisce i requisiti da applicare all’esercizio della funzione di sorveglianza della sicurezza da parte delle autorità competenti per quanto riguarda i servizi di navigazione aerea, la gestione dei flussi del traffico aereo (air traffic flow management - ATFM) e la gestione dello spazio aereo (air space management - ASM) per il traffico aereo generale ed altre funzioni di rete.
2. Il presente regolamento si applica alle attività delle autorità competenti e dei soggetti qualificati che agiscono per loro conto, con riferimento alla sorveglianza della sicurezza dei servizi di navigazione aerea, all’ATFM e all’ASM e ad altre funzioni di rete.
Articolo 2
Definizioni
Ai fini del presente regolamento, si applicano le definizioni di cui all’articolo 2 del regolamento (CE) n. 549/2004 e all’articolo 3 del regolamento (CE) n. 216/2008, ad eccezione della definizione di «certificato» di cui all’articolo 2, punto 15, del regolamento (CE) n. 549/2004.
Si applicano inoltre le seguenti definizioni:
1) «misura correttiva»: una misura volta a eliminare la causa della mancata conformità riscontrata;
2) «sistema funzionale»: la combinazione di sistemi, procedure e risorse umane organizzate finalizzata all’assolvimento di una funzione nel contesto della gestione del traffico aereo;
3) «gestore della rete»: organo imparziale e competente designato ai sensi dell’articolo 6, paragrafo 2 o paragrafo 6, del regolamento (CE) n. 551/2004 e incaricato dello svolgimento delle mansioni previste da detto articolo e dal presente regolamento;
4) «funzioni di rete»: le funzioni specifiche descritte all’articolo 6 del regolamento (CE) n. 551/2004;
5) «organizzazione»: il fornitore di servizi di navigazione aerea o il soggetto che provvede alla gestione del flusso di traffico aereo o alla gestione dello spazio aereo;
6) «processo»: la serie di attività correlate o interagenti attraverso la quale i fattori in ingresso (input) sono trasformati in elementi in uscita (output);
7) «motivazione di sicurezza»: la dimostrazione e la prova che una proposta di modifica del sistema funzionale può essere attuata nel contesto degli obiettivi o delle norme stabiliti dal quadro normativo vigente, in modo compatibile con le norme di sicurezza;
8) «direttiva di sicurezza»: documento rilasciato o adottato da un’autorità competente che impone l’adozione di misure da eseguire su un sistema funzionale al fine di ripristinare la sicurezza, quando sia comprovato che in caso contrario la sicurezza aerea potrebbe risultarne compromessa;
9) «obiettivo di sicurezza»: dichiarazione qualitativa o quantitativa che definisce la frequenza o probabilità massima di eventi pericolosi;
10) «controllo regolamentare di sicurezza»: esame sistematico e indipendente condotto da un’autorità competente, o per conto di tale autorità, al fine di accertare che tutte le misure connesse con la sicurezza, con riferimento ai processi e ai relativi risultati, a prodotti o a servizi, o alcuni elementi di tali misure, sono conformi alle disposizioni in materia di sicurezza, sono attuate in modo efficace e sono idonee a raggiungere i risultati previsti;
11) «norme di sicurezza»: le norme stabilite dall’Unione o a livello nazionale e applicabili alla fornitura di servizi di navigazione aerea o all’esercizio delle funzioni ATFM e ASM o di altre funzioni di rete, con riferimento alla competenza tecnica e operativa e all’idoneità a fornire questi servizi ed esercitare queste funzioni, alla gestione della loro sicurezza, nonché ai sistemi, ai rispettivi componenti e alle procedure connesse;
12) «requisito di sicurezza»: dispositivo atto a ridurre il rischio, definito dalla strategia di riduzione del rischio per il conseguimento di un determinato obiettivo di sicurezza, compresi i requisiti organizzativi, operativi, procedurali, funzionali, di rendimento e di interoperabilità o le caratteristiche del contesto ambientale;
13) «verifica»: la conferma, dietro presentazione di prove oggettive, dell’ottemperanza a determinate disposizioni;
14) «servizio paneuropeo di ATM/ANS»: servizio che è stato progettato e stabilito per gli utenti all’interno della maggior parte o di tutti gli Stati membri e che può estendersi oltre lo spazio aereo del territorio nel quale si applica il trattato.
Articolo 3
Autorità competente ai fini della sorveglianza
Ai fini del presente regolamento e fatto salvo il riconoscimento reciproco dei certificati di ANSP (fornitore di servizi di navigazione aerea) a norma dell’articolo 7, paragrafo 8, del regolamento (CE) n. 550/2004 e dell’articolo 11 del regolamento (CE) n. 216/2008, l’autorità competente ai fini della sorveglianza:
a)
per le organizzazioni che hanno la loro sede operativa principale e, se del caso, la sede sociale in uno Stato membro nel quale forniscono servizi di navigazione aerea, è l’autorità nazionale di vigilanza designata o istituita dallo stesso Stato membro;
b)
per le organizzazioni per le quali, nell’ambito di accordi conclusi tra Stati membri a norma dell’articolo 2 del regolamento (CE) n. 550/2004, la responsabilità in materia di sorveglianza della sicurezza è stata assegnata diversamente da quanto stabilito alla lettera a), è quella designata o istituita nell’ambito di tali accordi. Questi ultimi sono conformi ai requisiti dell’articolo 2, paragrafi da 3 a 6 del regolamento (CE) n. 550/2004;
c)
per le organizzazioni che forniscono servizi ATM/ANS nello spazio aereo del territorio a cui si applica il trattato e la cui sede operativa principale e, se del caso, la sede sociale, si trovino al di fuori del territorio soggetto alle disposizioni del trattato, è l’Agenzia europea per la sicurezza aerea («l’Agenzia»);
d)
per le organizzazioni che forniscono servizi paneuropei di ATM/ANS nonché per tutte le altre funzioni di rete nello spazio aereo del territorio sul quale si applica il trattato, è l’Agenzia.
Articolo 4
Funzione di sorveglianza della sicurezza
1. L’autorità competente esercita la sorveglianza della sicurezza nell’ambito del proprio compito di supervisione delle norme applicabili ai servizi di navigazione aerea nonché all’ATFM, all’ASM e alle altre funzioni di rete, allo scopo di verificare che dette attività siano fornite in modo sicuro e che siano rispettate le norme di sicurezza e le relative misure di esecuzione.
2. In occasione della conclusione di un accordo riguardante la supervisione delle organizzazioni che operano nei blocchi funzionali di spazio aereo che si estendono nello spazio aereo che ricade sotto la responsabilità di più di uno Stato membro o nel caso di fornitura transfrontaliera di servizi, gli Stati membri interessati identificano e attribuiscono le responsabilità in materia di sorveglianza della sicurezza in modo che:
a)
siano chiaramente individuati soggetti specifici responsabili dell’attuazione di ciascuna disposizione del presente regolamento;
b)
gli Stati membri abbiano una chiara visione dei meccanismi di sorveglianza della sicurezza e dei loro risultati;
c)
sia garantito lo scambio di informazioni rilevanti tra le autorità di sorveglianza e l’autorità di certificazione.
Gli Stati membri riesaminano periodicamente l’accordo e le sue modalità pratiche d’attuazione alla luce in particolare delle prestazioni ottenute in materia di sicurezza.
3. Al momento di concludere un accordo sulla sorveglianza di organizzazioni attive in blocchi funzionali di spazio aereo o in attività transfrontaliere nelle quali l’Agenzia è l’autorità competente per almeno una delle organizzazioni a norma dell’articolo 3, lettera b), gli Stati membri interessati si coordinano con l’Agenzia al fine di garantire l’ottemperanza alle lettere a), b) e c) del paragrafo 2.
Articolo 5
Monitoraggio delle prestazioni in materia di sicurezza
1. Le autorità competenti provvedono a monitorare e valutare periodicamente i livelli di sicurezza raggiunti al fine di verificare il rispetto delle norme di sicurezza applicabili nei blocchi di spazio aereo di loro competenza.
2. Le autorità competenti utilizzano i risultati del monitoraggio della sicurezza in particolare per individuare i settori nei quali è necessario effettuare in modo prioritario una verifica del rispetto delle norme di sicurezza.
Articolo 6
Verifica della conformità alle norme di sicurezza
1. Le autorità competenti mettono a punto un processo che consenta loro di verificare:
a)
il rispetto delle norme di sicurezza applicabili, prima del rilascio o del rinnovo di un certificato richiesto per la fornitura di servizi di navigazione aerea, comprese le condizioni di sicurezza che vi sono associate;
b)
il rispetto di qualsiasi obbligo in materia di sicurezza nell’atto di designazione rilasciato ai sensi dell’articolo 8 del regolamento (CE) n. 550/2004;
c)
la continuità della conformità, da parte delle organizzazioni, alle norme di sicurezza applicabili;
d)
l’attuazione degli obiettivi di sicurezza, dei requisiti di sicurezza e delle altre condizioni di sicurezza stabilite:
i)
nelle dichiarazioni di verifica di sistemi, comprese eventuali dichiarazioni di conformità o di idoneità all’uso dei componenti di sistemi rilasciati a norma del regolamento (CE) n. 552/2004;
ii)
nelle procedure di valutazione e di riduzione del rischio imposte dalle norme di sicurezza applicabili ai servizi di navigazione aerea, alla gestione dei flussi di traffico aereo (ATFM), alla gestione dello spazio aereo (ASM) e al gestore della rete;
e)
l’attuazione delle direttive di sicurezza.
2. Il processo di cui al paragrafo 1:
a)
è fondato su procedure documentate;
b)
è sostenuto da una documentazione specificamente concepita per fornire al personale addetto alla sorveglianza della sicurezza gli orientamenti necessari per l’assolvimento delle sue funzioni;
c)
fornisce all’organizzazione interessata un’indicazione dei risultati dell’attività di sorveglianza della sicurezza;
d)
è fondato su controlli regolamentari di sicurezza ed esami di sicurezza condotti ai sensi degli articoli 7, 9 e 10;
e)
fornisce all’autorità competente le prove necessarie per sostenere l’adozione di misure supplementari, in particolare quelle previste dall’articolo 9 del regolamento (CE) n. 549/2004, dall’articolo 7, paragrafo 7, del regolamento (CE) n. 550/2004 e dagli articoli 10, 25 e 68 del regolamento (CE) n. 216/2008, nei casi in cui le norme di sicurezza non siano rispettate.
Articolo 7
Controlli regolamentari di sicurezza
1. Le autorità competenti, o i soggetti qualificati che agiscono per loro conto, conducono controlli regolamentari di sicurezza.
2. I controlli regolamentari di sicurezza di cui al paragrafo 1:
a)
forniscono alle autorità competenti la prova della conformità alle norme di sicurezza e alle relative misure di esecuzione, valutando la necessità di un intervento migliorativo o correttivo;
b)
sono effettuati indipendentemente dalle attività di audit interno condotte dall’organizzazione interessata nell’ambito dei suoi sistemi di gestione della sicurezza o della qualità;
c)
sono effettuati da controllori qualificati in conformità ai requisiti di cui all’articolo 12;
d)
si applicano a tutti o ad alcuni degli elementi delle misure di esecuzione, nonché ai processi, ai prodotti o ai servizi;
e)
servono a determinare se:
i)
le misure di esecuzione siano conformi alle norme di sicurezza;
ii)
gli interventi attuati siano conformi alle misure di esecuzione;
iii)
i risultati degli interventi attuati corrispondano ai risultati attesi dalle misure di esecuzione;
f)
comportano la correzione di qualsiasi caso di non conformità riscontrato ai sensi dell’articolo 8.
3. Nell’ambito del programma di ispezioni previsto dall’articolo 8 del regolamento di esecuzione (UE) n. 1035/2011, le autorità competenti stabiliscono e aggiornano almeno ogni anno il programma di controlli regolamentari di sicurezza al fine di:
a)
contemplare tutti i settori che possono potenzialmente dar adito a preoccupazioni concernenti la sicurezza, concentrando l’attenzione sui settori nei quali sono stati riscontrati dei problemi;
b)
contemplare tutte le organizzazioni, servizi e funzioni di rete che operano sotto la supervisione dell’autorità competente;
c)
garantire che i controlli siano effettuati in modo adeguato al livello di rischio rappresentato dalle attività delle organizzazioni;
d)
garantire che sia effettuato un numero sufficiente di controlli su un periodo di due anni in modo da accertare se tutte le organizzazioni interessate rispettano le norme di sicurezza applicabili in tutti i settori pertinenti del sistema funzionale;
e)
dare seguito all’attuazione delle misure correttive.
4. Le autorità competenti possono decidere di modificare il campo d’applicazione dei controlli già pianificati e prevedere controlli supplementari quando ciò risulti necessario.
5. Le autorità competenti decidono quali disposizioni, elementi, servizi, funzioni, prodotti, locali e attività devono essere oggetto di controllo entro un determinato arco temporale.
6. Le constatazioni e i casi di non conformità riscontrati sono documentati. Questi ultimi sono sostenuti da prove e definiti in riferimento alle norme di sicurezza e alle relative misure di esecuzione, rispetto alle quali il controllo è stato condotto.
7. È redatta una relazione sul controllo effettuato, che comprende i dettagli dei casi di non conformità riscontrati.
Articolo 8
Misure correttive
1. L’autorità competente comunica le conclusioni del controllo all’organizzazione che ne è stata oggetto e chiede simultaneamente che siano adottate misure correttive per porre rimedio ai casi di non conformità riscontrati, fatte salve altre misure supplementari eventualmente richieste dalle norme di sicurezza applicabili.
2. L’organizzazione oggetto del controllo stabilisce le misure correttive ritenute necessarie per correggere la non conformità, indicandone il calendario di attuazione.
3. L’autorità competente valuta le misure correttive e la loro attuazione stabilite dall’organizzazione oggetto del controllo e le approva se la valutazione conclude che esse sono sufficienti a porre rimedio ai casi di non conformità riscontrati.
4. L’organizzazione oggetto del controllo intraprende le misure correttive approvate dall’autorità competente. Tali misure correttive e il successivo processo di verifica sono portati a termine nel periodo di tempo approvato dall’autorità competente.
Articolo 9
Sorveglianza della sicurezza delle modifiche apportate ai sistemi funzionali
1. All’atto di decidere se apportare al proprio sistema funzionale una modifica relativa alla sicurezza, le organizzazioni applicano esclusivamente le procedure approvate dalla rispettiva autorità competente. Nel caso di fornitori di servizi del traffico aereo e di fornitori di servizi di comunicazione, di navigazione o di sorveglianza, l’approvazione delle citate procedure da parte dell’autorità competente avviene nell’ambito del regolamento di esecuzione (UE) n. 1035/2011.
2. Le organizzazioni notificano alla rispettiva autorità competente tutte le modifiche in materia di sicurezza che sono state programmate. Le autorità competenti stabiliscono a tal fine adeguate procedure amministrative in conformità al diritto nazionale.
3. Salvo i casi in cui si applica l’articolo 10, le organizzazioni possono dare esecuzione alle modifiche notificate applicando le procedure di cui al paragrafo 1.
Articolo 10
Procedura di revisione delle modifiche proposte
1. L’autorità competente esamina le motivazioni di sicurezza relative ai nuovi sistemi funzionali o alle modifiche che un’organizzazione propone di apportare a sistemi funzionali esistenti quando:
a)
a seguito di una valutazione della gravità effettuata conformemente all’allegato II, punto 3.2.4, del regolamento di esecuzione (UE) n. 1035/2011, si stabilisce una classe di gravità 1 o 2 per i possibili effetti degli eventi pericolosi individuati; oppure
b)
l’attuazione delle modifiche richiede l’introduzione di nuove norme per il settore dell’aviazione.
Se l’autorità competente stabilisce che sia necessario un esame nelle situazioni non contemplate alle lettere a) e b), notifica all’organizzazione la propria decisione di effettuare un esame di sicurezza della modifica notificata.
2. L’esame è commensurato al livello di rischio rappresentato dal nuovo sistema funzionale o dalle modifiche da apportare a sistemi funzionali esistenti.
Tale esame:
a)
fa ricorso a procedure documentate;
b)
è sostenuto da una documentazione specificamente concepita per fornire al personale addetto alla sorveglianza della sicurezza gli orientamenti necessari per l’assolvimento delle sue funzioni;
c)
tiene conto degli obiettivi di sicurezza, delle norme di sicurezza e delle altre condizioni in materia di sicurezza connesse con la modifica prevista, che sono stati individuati:
i)
nelle dichiarazioni di verifica di sistemi di cui all’articolo 6 del regolamento (CE) n. 552/2004;
ii)
nelle dichiarazioni di conformità o idoneità all’uso di componenti di cui all’articolo 5 del regolamento (CE) n. 552/2004; oppure
iii)
nella documentazione relativa alla valutazione e alla riduzione dei rischi, stabilita conformemente alle norme di sicurezza applicabili;
d)
stabilisce le condizioni di sicurezza supplementari relative all’attuazione della modifica, ove necessario;
e)
valuta l’accettabilità delle motivazioni di sicurezza presentate, tenendo conto dei seguenti aspetti:
i)
l’individuazione degli eventi pericolosi;
ii)
la coerenza dell’attribuzione in classi di gravità;
iii)
la validità degli obiettivi di sicurezza;
iv)
la validità, l’efficacia e la fattibilità delle norme di sicurezza e di qualsiasi altra condizione di sicurezza stabilita;
v)
la dimostrazione che gli obiettivi di sicurezza, le norme di sicurezza e le altre condizioni in materia di sicurezza siano rispettati in modo continuativo;
vi)
la dimostrazione che il processo utilizzato per elaborare le motivazioni di sicurezza risponde alle norme di sicurezza applicabili;
f)
verifica i processi applicati dalle organizzazioni per elaborare le motivazioni di sicurezza in relazione al nuovo sistema funzionale o alle modifiche che intendono apportare ai sistemi funzionali esistenti;
g)
stabilisce se sia necessaria una verifica della continuità della conformità;
h)
include qualsiasi attività di coordinamento con le autorità responsabili della sorveglianza della sicurezza della navigabilità aerea e delle operazioni di volo che risulti necessaria;
i)
provvede a notificare l’approvazione, eventualmente subordinata a condizioni, o il rifiuto, debitamente motivato, delle modifiche prese in esame.
3. L’introduzione della modifica oggetto dell’esame è subordinata all’approvazione da parte dell’autorità competente.
Articolo 11
Soggetti qualificati
1. Quando decide di delegare a un soggetto qualificato lo svolgimento dei controlli regolamentari di sicurezza o degli esami di sicurezza a norma del presente regolamento, l’autorità competente si assicura che i criteri applicati ai fini della selezione di un soggetto fra quelli qualificati ai sensi dell’articolo 3 del regolamento (CE) n. 550/2004 e dell’articolo 13 del regolamento (CE) n. 216/2008 includano quanto segue:
a)
il soggetto qualificato abbia già maturato un’esperienza in materia di valutazione della sicurezza di compagnie aeronautiche;
b)
il soggetto qualificato non sia simultaneamente coinvolto nelle attività interne o nell’ambito dei suoi sistemi di gestione della sicurezza o della qualità;
c)
tutto il personale che partecipa alla realizzazione dei controlli regolamentari di sicurezza o degli esami di sicurezza sia debitamente formato e qualificato a tal fine e soddisfi i criteri di qualificazione di cui all’articolo 12, paragrafo 3, del presente regolamento.
2. Il soggetto qualificato accetta la possibilità di essere sottoposto a controlli da parte dell’autorità competente o di qualsiasi altro organismo che agisce per conto di quest’ultima.
3. Le autorità competenti tengono un registro dei soggetti qualificati incaricati di effettuare controlli regolamentari di sicurezza o esami di sicurezza per loro conto. I registri devono comprovare il rispetto delle disposizioni di cui al paragrafo 1.
Articolo 12
Capacità di sorveglianza della sicurezza
1. Gli Stati membri e la Commissione provvedono a che le autorità competenti dispongano della capacità necessaria per garantire la sorveglianza della sicurezza di tutte le organizzazioni che operano sotto la loro supervisione, comprese le risorse sufficienti per dare esecuzione alle misure definite nel presente regolamento.
2. Le autorità competenti svolgono e aggiornano, ogni due anni, una valutazione delle risorse umane necessarie all’esercizio delle loro funzioni di sorveglianza della sicurezza, basate sull’analisi dei processi previsti dal presente regolamento e la loro applicazione.
3. Le autorità competenti assicurano che tutte le persone che partecipano ad attività di sorveglianza della sicurezza siano competenti a svolgere le funzioni loro assegnate. A questo proposito:
a)
definiscono e documentano il tipo di istruzione, di addestramento, le conoscenze tecniche e/o operative, l’esperienza e le qualificazioni necessarie per espletare le mansioni di ciascun incarico associato alle attività di sorveglianza della sicurezza nell’ambito della loro struttura;
b)
si assicurano che le persone che partecipano alle attività di sorveglianza della sicurezza nell’ambito della loro struttura ricevano una formazione specifica;
c)
provvedono a che il personale incaricato di effettuare controlli regolamentari di sicurezza, in particolare il personale di controllo dei soggetti qualificati, soddisfi i criteri di qualificazione specifici stabiliti dall’autorità competente. Tali criteri riguardano:
i)
la conoscenza e la comprensione dei requisiti relativi ai servizi di navigazione aerea, alla gestione del flusso di traffico aereo (ATFM), alla gestione dello spazio aereo (ASM) e alle altre funzioni di rete rispetto alle quali possono essere effettuati controlli regolamentari di sicurezza;
ii)
l’utilizzo delle tecniche di valutazione;
iii)
le competenze necessarie per la gestione di un controllo;
iv)
la dimostrazione della competenza dei controllori mediante valutazione o altri mezzi accettabili.
Articolo 13
Direttive di sicurezza
1. L’autorità competente pubblica una direttiva in materia di sicurezza quando abbia constatato l’esistenza, nell’ambito di un sistema funzionale, di una condizione atta a compromettere la sicurezza e che richieda una reazione immediata.
2. Le direttive di sicurezza sono trasmesse alle organizzazioni interessate e contengono, almeno, le informazioni seguenti:
a)
l’individuazione della condizione che potrebbe compromettere la sicurezza;
b)
l’individuazione del sistema funzionale interessato;
c)
le misure che si rendono necessarie e la loro giustificazione;
d)
il termine entro il quale gli interventi necessari sono effettuati per conformarsi alla direttiva sulla sicurezza;
e)
la data d’entrata in vigore.
3. L’autorità competente trasmette una copia delle direttive di sicurezza all’Agenzia e a ogni altra autorità competente interessata, in particolare a quelle che partecipano alla sorveglianza della sicurezza del sistema funzionale, e alla Commissione.
4. L’autorità competente verifica il rispetto delle direttive di sicurezza applicabili.
Articolo 14
Registri della sorveglianza della sicurezza
Le autorità competenti conservano e mantengono l’accesso ad appositi registri concernenti i processi attuati ai fini della sorveglianza della sicurezza, comprese le relazioni di tutti i controlli regolamentari di sicurezza e altre registrazioni nel campo della sicurezza relative ai certificati, alle designazioni, alla sorveglianza della sicurezza delle modifiche apportate, alle istruzioni di sicurezza e al ricorso a soggetti qualificati.
Articolo 15
Relazioni sulla sorveglianza della sicurezza
1. L’autorità competente redige una relazione annuale sulla sorveglianza della sicurezza nella quale illustra le misure adottate in applicazione del presente regolamento. La relazione annuale sulla sorveglianza della sicurezza include anche informazioni sui seguenti elementi:
a)
la struttura organizzativa e le procedure dell’autorità competente;
b)
lo spazio aereo posto sotto la responsabilità dello Stato membro che ha istituito o designato l’autorità competente, se del caso, e le organizzazioni che rientrano nell’ambito di sorveglianza di quest’ultima;
c)
i soggetti qualificati incaricati di effettuare i controlli regolamentari di sicurezza;
d)
gli esistenti livelli di risorse dell’autorità competente;
e)
qualsiasi problema di sicurezza individuato attraverso i processi di sorveglianza della sicurezza attuati dall’autorità competente.
2. Gli Stati membri si avvalgono delle relazioni presentate dalle autorità competenti ai fini dell’elaborazione della relazione annuale da trasmettere alla Commissione ai sensi dell’articolo 12 del regolamento (CE) n. 549/2004.
La relazione annuale sulla sorveglianza della sicurezza è messa a disposizione degli Stati membri interessati, nel caso di blocchi funzionali di spazio aereo, dell’Agenzia, nonché dei programmi o delle attività condotti in applicazione di accordi internazionali al fine di monitorare o controllare l’esecuzione della sorveglianza della sicurezza dei servizi di navigazione aerea, dell’ATFM, dell’ASM e di altre funzioni di rete.
Articolo 16
Scambio di informazioni tra le autorità competenti
Le autorità competenti adottano disposizioni per garantire una stretta cooperazione ai sensi degli articoli 10 e 15 del regolamento (CE) n. 216/2008 e dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 550/2004 e scambiano tutte le informazioni utili a garantire la sorveglianza della sicurezza di tutte le organizzazioni che forniscono servizi o svolgono funzioni di dimensione transfrontaliera.
Articolo 17
Disposizioni transitorie
1. Le azioni avviate prima dell’entrata in vigore del presente regolamento, sulla base del regolamento (CE) n. 1315/2007, sono gestite conformemente alle disposizioni contenute nel presente regolamento.
2. L’autorità di uno Stato membro, che ha avuto la responsabilità per la sorveglianza della sicurezza delle organizzazioni per le quali l’Agenzia è l’autorità competente ai sensi dell’articolo 3, trasferisce all’Agenzia la funzione di sorveglianza della sicurezza di queste organizzazioni, dopo 12 mesi dalla data di entrata in vigore del presente regolamento, tranne nel caso della sorveglianza della sicurezza del gestore della rete, nel quale l’eventuale trasferimento alla Commissione europea, assistita dalla Agenzia, avverrà alla data di entrata in vigore del presente regolamento.
Articolo 18
Abrogazione
Il regolamento (CE) n. 1315/2007 è abrogato.
Articolo 19
Modifica al regolamento (UE) n. 691/2010
Nell’allegato IV del regolamento (UE) n. 691/2010 il punto 1.1, lettera e), è sostituito dal seguente:
«e)
comunicazioni in materia di sicurezza NSA di cui agli articoli 7, 8 e 14 del regolamento di esecuzione (UE) n. 1034/2011 (10), nonché comunicazioni NSA sulla risoluzione di carenze in materia di sicurezza individuate e soggette a piani di azione correttivi;
Articolo 20
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 17 ottobre 2011