PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2011
ze dne 5. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 118/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
Připomíná se, že (jak bylo stanoveno v 7. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, konkrétně dva dovozci a thajský výrobce, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Kromě inspekcí na místě uvedených v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se další inspekce na místě uskutečnila v prostorách společnosti Rima Benelux Holding BV, jediného uživatele, který při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník pro uživatele.
(6)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 8. až 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Běžná hodnota
(9)
Připomíná se, že (jak je vysvětleno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) při šetření spolupracoval pouze jeden thajský vyvážející výrobce, na jehož vývoz do Unie v průběhu období šetření připadal veškerý thajský vývoz do Unie. Vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedli, že se nezávislý externí odborník, který byl Komisi nápomocen při inspekci na místě v prostorách vyvážejícího výrobce, ve své zprávě dopustil určitých chyb ve výpočtu. Jedním z úkolů odborníka bylo přezkoumat postup potahování niklem a množství surovin spotřebované vyvážejícím výrobcem v jednotlivých fázích výroby. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech a ostatních surovinách. Tvrzení vyvážejícího výrobce a dovozce týkající se chyb ve výpočtu ve zprávě odborníka Komise ověřila a vyvodila závěr, že tato tvrzení byla neopodstatněná. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vyvážející výrobce a dovozce zpochybnili rovněž prozatímní zjištění uvedená v 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména uvedli, že metodika použitá k předběžnému stanovení běžné hodnoty pro jiné typy výrobku, než pro něž byla stanovena specifická běžná hodnota, vedla k nadhodnocení údajů, jelikož byla nesprávně založena na aritmetickém průměru běžných hodnot. Komise toto tvrzení akceptovala, metodiku upravila a výpočet běžných hodnot pro tyto ostatní typy revidovala s přihlédnutím k sortimentní skladbě thajského výrobce, což přesněji odráží jeho situaci.
(11)
Vyvážející výrobce dále tvrdil, že použité sazby prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí ve výši 16 % resp. 8 % byly příliš vysoké. Vyvážející výrobce uvedl, že by sazba prodejních, správních a režijních nákladů neměla přesáhnout 12,59 %, což odráží jeho vlastní prodejní, správní a režijní náklady bez nákladů na vnitrozemskou dopravu.
(12)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval a neposkytl údaje o svých úplných prodejních, správních a režijních nákladech. Za této situace bylo vzhledem ke skutečnosti, že o úplných prodejních, správních a režijních nákladech společnosti nebyly poskytnuty žádné další informace, rozhodnuto, že se bude i nadále vycházet z informací, které byly dostupné v podnětu. Na základě dostupných informací (nakolik je bylo možno ověřit) se sazba prodejních, správních a režijních nákladů ve výši 16 % pokládala za přiměřenou. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(13)
Vyvážející výrobce uvedl, že míra zisku ve výši 8 %, která byla použita v předběžném výpočtu, je příliš vysoká a že by se místo toho měla použít míra zisku ve výši 5 %. Předložená tvrzení se týkala za prvé toho, že pro cílový zisk byla v analýze újmy použita 5 % míra zisku, a za druhé, 5 % míra zisku je v souladu s předchozími šetřeními, která se týkala téhož výrobku. Pokud jde o první tvrzení, Komise podotýká, že určení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie a míra zisku použitá ke stanovení běžné hodnoty nesledují stejnou logiku, a nemusí být proto stejné. Co se týká druhého tvrzení, Komise souhlasila s tím, že existují určité důvody pro použití stejné míry zisku jako v předchozích šetřeních týkajících se téhož výrobku, a rozhodla se toto tvrzení přijmout a odpovídajícím způsobem změnit míru zisku, která byla použita při výpočtu běžných hodnot.
(14)
V návaznosti na zveřejnění konečných zjištění byly výrobním odvětvím Unie a vyvážejícím výrobcem předloženy určité připomínky. Výrobní odvětví Unie nesouhlasilo s provedenou opravou ziskového rozpětí a tvrdilo, že 5 % míra zisku nepostačuje k splnění požadavků na ziskovost u tří společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, aniž by však poskytlo jakékoli další přesvědčivé argumenty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(15)
Vyvážející výrobce uvedl, že náklady na amortizaci, budovy a pojištění použité ve výpočtu běžné hodnoty jednoho typu výrobku nebyly stejné jako náklady použité u ostatních typů a že by se měl u všech typů použít stejný údaj. Komise tvrzení ověřila a skutečně zjistila chybu ve výpočtu. V rozporu s tvrzením vyvážejícího výrobce však bylo zjištěno, že k chybě došlo ve výpočtu běžné hodnoty ostatních typů. V souladu s tím byla běžná hodnota u ostatních typů opravena.
(16)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že běžné hodnoty u jiných typů výrobku, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, nepřihlížely plně ke skutečné sortimentní skladbě vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení, že by se u ostatních typů měl použít vážený průměr zjištěných běžných hodnot, což by zohlednilo skutečnou sortimentní skladbu vyvážejícího výrobce. Jak bylo uvedeno výše v 10. bodě odůvodnění, Komise souhlasila s revizí výpočtu běžných hodnot pro tyto ostatní typy výrobku s cílem zohlednit skutečnou sortimentní skladbu thajského výrobce a bez ohledu na skutečné objemy prodeje u každého typu byla vypočítána běžná hodnota malých, středních a velkých mechanismů kroužkových pořadačů. Komise však kvůli neexistenci podložených důvodů odmítla tvrzení, že by se měl mimoto vzít v úvahu váhový faktor založený na prodeji vývozce do Unie.
(17)
Vyvážející vývozce mimoto uvedl, že způsob výpočtu běžné hodnoty na základě délky mechanismů kroužkových pořadačů, který Komise použila, je nepřesný a neúplný, a navrhl novou metodu výpočtu průměrů, jež přesněji zohledňují různé délky. Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vypočítala běžnou hodnotu pro jiné typy, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, a vypočítala běžné hodnoty pro malé, střední a velké mechanismy kroužkových pořadačů. Bylo zjištěno, že výpočet vývozce je chybný a zaměřený na výsledek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(18)
Kromě výše uvedených změn se vzhledem ke skutečnosti, že ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly podány žádné další připomínky, s konečnou platností potvrzuje obsah 15. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vývozní cena a srovnání
(19)
Vyvážející výrobce uvedl, že měna použitá při výpočtu nákladů na dopravu ve výpočtu dumpingu nebyla správná. Komise toto tvrzení přijala.
(20)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzuje se s ohledem na stanovení vývozních cen a jejich srovnání s příslušnou běžnou hodnotou s konečnou platností obsah 21. až 24. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dumpingové rozpětí
(21)
Vyvážející výrobce uvedl, že výpočet dumpingového rozpětí u dvou typů nepřihlížel k specifické běžné hodnotě. Tvrzení bylo akceptováno a byla provedena příslušná oprava.
(22)
Na základě uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a srovnání a po opravě výše zmíněné chyby ve výpočtu vývozní ceny činí výše dumpingu, která byla zjištěna s konečnou platností, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
16,3 %
(23)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský vývoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce, tj. 16,3 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(24)
Jelikož ohledně vymezení výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 28. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie a dovoz z Thajska
(25)
Thajský výrobce a několik dovozců zpochybnili tendence ve spotřebě Unie, které byly zjištěny v prozatímním nařízení. Tyto strany zejména tvrdily, že se spotřeba snížila více, než jak bylo předběžně zjištěno (přibližně o 30 %). Tyto strany požádaly rovněž o objasnění metodiky, kterou Komise použila při stanovení spotřeby, jelikož mechanismy kroužkových pořadačů jsou zahrnuty v čísle celního sazebníku spolu s dalšími výrobky.
(26)
Je třeba uvést, že ačkoliv tyto zúčastněné strany zpochybnily zjištění týkající se spotřeby, k doložení svých tvrzení nepředložily žádné důkazy či číselné údaje. Nepoukázaly ani na žádnou chybu v metodice.
(27)
Pokud jde o metodiku, je nutno připomenout, že (jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) spotřeba byla zjištěna na základě ověřených údajů o prodeji, které byly uvedeny v odpovědi spolupracujících stran na dotazník (dva výrobci v Unii a thajský vývozce pro období od roku 2008 do období šetření) a na základě údajů Eurostatu pro zbytek dovozu. Vzhledem ke skutečnosti, že se na mechanismy kroužkových pořadačů pocházející z jiných zdrojů vztahují antidumpingová opatření, je dovoz (ze všech zdrojů) evidován v celní databázi (TARIC) podle kódů podpoložek, které jsou do značné míry specifické pro výrobek, jenž je předmětem šetření. Tyto podpoložky byly použity v zájmu zajištění toho, aby byl posouzen pouze dovoz dotčeného výrobku, navzdory menší aktualizaci definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu jsou vyjádřeny v kilogramech, zatímco spotřeba byla vypočítána v kusech, požádal jeden dovozce o objasnění metodiky použité při přepočtu kilogramů na kusy. Je proto nutno objasnit, že se použil přepočítací koeficient ve výši 50 gramů/kus, což je v souladu s předchozími šetřeními a bylo zjištěno, že při porovnání s informacemi, které poskytl thajský vyvážející výrobce, je tento koeficient přiměřený. Je třeba rovněž dodat, že pokud by Komise použila přesně průměrnou hmotnost na kus vyplývající z informací poskytnutých thajským vyvážejícím výrobcem, vykazoval by dovoz z Thajska během celého období šetření újmy prudší nárůst, pokud jde o absolutní objem (o 25 % v porovnání s 19 %, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení) i podíl na trhu (z 11,8 % na 15,5 % v porovnání s 12,0 % až 15,0 % uvedenými v prozatímním nařízení).
(29)
Jeden dovozce rovněž uvedl, že se v období šetření újmy thajský dovoz ve skutečnosti snížil o 40 %, toto tvrzení se však zakládalo na hodnotě dovozu (a nikoli na objemu) pro celý kód celního sazebníku, tj. včetně jiných výrobků, než jsou výrobky, jež byly předmětem šetření. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují zjištění uvedená v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají spotřeby Unie (jež se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížila o více než 15 %) a dovozu z Thajska.
6.2 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Jeden dovozce uvedl, že analýza újmy byla zkreslená, jelikož špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie je nutno posoudit ve spojení se situací jedné ze společností, která je s ním ve spojení a která údajně v oblasti mechanismů kroužkových pořadačů dosahuje zisku. V této souvislosti se podotýká, že se analýza újmy musí zaměřit pouze na prodej dotčeného výrobku vyráběného v Unii ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Jelikož (jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotyčná společnost ve spojení není výrobcem v Unii a obchoduje převážně s výrobky, které nepocházejí z Unie, neměla by se za účelem analýzy újmy brát v úvahu.
(32)
Aniž jsou dotčeny výše uvedené skutečnosti, se však zdůrazňuje, že dovozce neposkytl žádné informace, které by prokazovaly, že se výše uvedená společnost ve spojení nachází v dobré finanční situaci. Z údajů, které byly získány při inspekci na místě, naopak vyplývá, že rovněž tato společnost snížila v období šetření značně svůj objem prodeje mechanismů kroužkových pořadačů.
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se při neexistenci dalších připomínek týkajících se analýzy újmy potvrzuje 41. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobená podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Účinky dumpingového dovozu
(34)
Ačkoliv některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění ohledně účinků jiných činitelů (viz níže), žádná z nich nezpochybnila předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Potvrzuje se proto 58. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Účinky jiných činitelů
(35)
Některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění týkající se účinků jiných činitelů a střídavě uvedly, že hlavními příčinami újmy je snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, dovoz z Indie a újma, kterou si výrobní odvětví způsobilo samo.
(36)
Pokud jde o snížení poptávky, odkazuje se na 25. až 30. bod odůvodnění výše, které potvrzují tendenci ve spotřebě, jež byla zjištěna v prozatímním nařízení. Tvrzení, že byly podhodnoceny účinky nižší poptávky, je proto nutno odmítnout. Je však třeba připomenout, že v 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že snížení spotřeby mohlo skutečně přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, ačkoliv tento dopad byl značně posílen účinkem vyvolaným dumpingovým dovozem. Účinek vyvolaný snížením poptávky však nebyl takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.
(37)
Thajský vývozce rovněž uvedl, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží mezi výrobci v Unii. Důvodem je především to, že se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu časově shodoval se zvýšením podílu jiného výrobce v Unii na trhu.
(38)
V tomto ohledu se uvádí, že ačkoliv výpočty, které předložil thajský vývozce, nejsou zcela správné, je pravdou, že celkově podíl druhého výrobce na trhu během období šetření újmy vzrostl. Je však třeba připomenout, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tento výrobce dováží značné množství mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Zajímavé je, že v roce, kdy se tomuto výrobci podařilo zvýšit prodej výrobků vyrobených v Unii a jeho podíl na trhu, vzrostl značně rovněž jeho prodej mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Tento výrobce se stal významným dovozcem thajských mechanismů kroužkových pořadačů nákupem významné části thajského vývozu v průběhu tohoto roku. Takže i když se druhému výrobci v Unii skutečně podařilo převzít od výrobního odvětví Unie určité podíly na trhu, stěží lze nevyvodit závěr, že se to této společnosti podařilo proto, že měla prospěch z dumpingového dovozu mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Připomíná se, že tento výrobce byl kvůli svým významným dovozním činnostem v porovnání s vlastní výrobou vyloučen z definice výrobního odvětví Unie.
(39)
Některé zúčastněné strany mimoto zopakovaly tvrzení, kterým se již zabýval 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie rovněž indický dovoz. To vycházelo ze skutečnosti, že Indie má přibližně 50 % podíl na trhu v Unii, tj. třikrát vyšší podíl než Thajsko, a že se příslušné průměrné ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření snížily o 3 %, přičemž byly o 24 % nižší než ceny v Unii. Rovněž bylo zdůrazněno, že značnou část indického dovozu pořídila společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(40)
V tomto ohledu však nebyla předložena žádná nová tvrzení a těmito argumenty se již zabývalo prozatímní nařízení. I když byla absolutní úroveň indického dovozu celkově skutečně vyšší než úroveň dovozu z Thajska, v prozatímním nařízení bylo prokázáno, že se tento dovoz vyvíjel odlišně: zatímco se thajský dovoz v období šetření újmy v absolutním i relativním vyjádření celkově zvýšil, indický dovoz se snížil (téměř o 10 %) a zmenšily se rovněž jeho podíly na trhu. Průměrná úroveň indických cen byla mimoto rovněž vyšší než thajská dovozní cena. I když společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, dováží mechanismy kroužkových pořadačů z Indie, šetřením bylo zjištěno, že se postupem času úroveň tohoto dovozu značně snížila, jak bylo uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(41)
Několik zúčastněných stran taktéž uvedlo, že žadatel přišel o své odběratele, jelikož prostřednictvím své mateřské společnosti, Ring International Holding, začal působit na navazujícím trhu a že je nutno pečlivě posoudit prodej mechanismů kroužkových pořadačů společnostem ve spojení, jelikož se tento prodej neuskutečnil za běžných tržních podmínek. Tato tvrzení však byla odmítnuta, jelikož nebyla doložená a šetření prokázalo, že prodej společnostem ve spojení byl v porovnání s celkovým prodejem zanedbatelný.
7.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(42)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžné závěry uvedené v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I když na situaci výrobního odvětví Unie měly dopad i jiné činitele než dovoz, vyvozuje se závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a to na základě analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu.
8. ZÁJEM UNIE
(43)
Dva z pěti dovozců, kteří při šetření spolupracovali, reagovali na zveřejnění prozatímních zjištění a předložili písemně své připomínky. Jeden z těchto dovozců požádal o slyšení stejně jako druhý dovozce. Komise se rozhodla uskutečnit návštěvu v prostorách jediného uživatele, který se zúčastnil šetření.
(44)
S ohledem na 79. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají popisu trhu a oddílu o zájmu výrobního odvětví Unie, nebyly předloženy žádné připomínky.
8.1 Dovozci a obchodníci
(45)
Nejprve se připomíná, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že by uložení opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad na situaci jednoho dovozce, který rovněž vyrábí mechanismy kroužkových pořadačů v Unii. Tento dovozce na uložení prozatímních opatření nereagoval.
(46)
Jeden další dovozce, který rovněž požádal o slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, zpochybnil především výpočet dumpingového rozpětí, analýzu újmy a výpočet spotřeby v Unii. Nevznesl však žádné nové připomínky týkající se analýzy zájmu Unie.
(47)
Třetí dovozce, na nějž připadalo 20 % celkového thajského dovozu, požádal o slyšení, během něhož objasnil, že v rozporu s informacemi, které byly v průběhu vyšetřování předloženy dříve, neukončil veškeré své činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů (jak bylo uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), nýbrž je převedl na jinou kancelář. V průběhu slyšení tento dovozce vysvětlil, že činnost související s mechanismy kroužkových pořadačů pouze doplňuje jeho hlavní činnost, která se týká jiných výrobků, a ani po uložení opatření nevyloučí dovoz mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Vzhledem k režijním nákladům jeho velké distribuční sítě to však bude záviset na výši antidumpingových cel a na možnosti zvýšit cenu pro odběratele. V případě ukončení činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů by tento dovozce vzhledem k malému významu této činnosti v porovnání s celkovým podnikáním nezaznamenal značné nepříznivé dopady.
8.2 Uživatelé
(48)
Jak bylo zmíněno v 5. bodě odůvodnění, odpověď jediného spolupracujícího uživatele na dotazník byla ověřena během návštěvy v jeho obchodních prostorách, která se uskutečnila po uložení prozatímních opatření. Tento uživatel pořizuje výrobek z rozmanitých zdrojů, včetně Unie, Indie a Thajska. Výrobek dovážel rovněž z Číny, avšak po uložení antidumpingových cel zdroj dodávek změnil.
(49)
Na thajský dovoz připadalo přibližně 10 % jeho celkových nákupů mechanismů kroužkových pořadačů a společnost se rozhodla, že po uložení prozatímních nařízení nebude thajské výrobky dovážet. Ačkoliv se zdá, že opatření neměla dosud na hospodářskou situaci této společnosti významný nepříznivý dopad, společnost nicméně litovala omezení zdrojů dodávek, a zejména skutečnosti, že se nyní nemůže vždy spoléhat na krátkodobé dodávky mechanismů kroužkových pořadačů.
(50)
Zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení, že uložení opatření bude mít za následek omezené zdroje dodávek na trhu v Unii. Je proto třeba znovu uvést, že šetření skutečně prokázalo, že se trh Unie vyznačuje omezeným počtem účastníků: existuje jeden výrobce v Indii, jeden v Thajsku, dva v Unii a několik výrobců v Číně. Účelem antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, a nikoli bránit dovozu. Opatření skutečně mohou vést k snížení úrovně dovozu, přičemž vyrovnávají narušení obchodu ze strany tohoto dovozu. To však jako takové není dostatečným důvodem pro zpochybnění uložení opatření na dumpingový dovoz. Bylo by možné dokonce tvrdit, že by na trhu v Unii měla být zaručena spravedlivá hospodářská soutěž, aby byla zajištěna další existence všech zdrojů dodávek v dlouhodobém horizontu.
(51)
Očekává se, že při výši konečného cla, která je nižší než prozatímní clo, bude moci thajský dovoz nadále vstupovat na trh v Unii, přičemž šetření prokázalo, že existují rovněž další zdroje dodávek, ačkoliv je jejich počet omezený.
8.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(52)
Na základě výše uvedených skutečností se vzhledem k neexistenci dalších připomínek potvrzuje 77. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení konečných opatření na dovoz mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(53)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 111. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2 Konečná opatření
(54)
Co se týká výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, bylo uvedeno, že by se antidumpingové clo mělo snížit na 6 %, jelikož indický dovoz není údajně dumpingový a jeho cena je o 6 % vyšší než u thajského dovozu. V tomto ohledu se podotýká, že účelem antidumpingových cel není sladit ceny s cenami ostatních zdrojů, nýbrž odstranit narušující účinky dumpingu působícího újmu.
(55)
Vzhledem k závěrům, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Tato úroveň byla vypočítána na 16,3 % a od prozatímní fáze se významně snížila.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro spolupracujícího vývozce 16,3 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(57)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu konečných cel uložených tímto nařízením. Jelikož je konečné clo nižší než prozatímní clo, částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 16,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 118/2011 se vyberou s konečnou platností v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. srpna 2011.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 792/2011 DEL CONSIGLIO
del 5 agosto 2011
che istituisce un dazio antidumping definitivo e dispone la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di alcuni meccanismi per la legatura di fogli originari della Thailandia
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione») dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. MISURE PROVVISORIE
(1)
Con il regolamento (UE) n. 118/2011 (2) («regolamento provvisorio») la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di alcuni meccanismi per la legatura di fogli originari della Thailandia.
(2)
Il procedimento è stato avviato in seguito a una denuncia presentata il 6 aprile 2010 dalla società Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH («il denunziante») per conto di alcuni produttori che rappresentano una percentuale considerevole, in questo caso superiore al 50 %, della produzione totale dell’Unione di alcuni meccanismi per la legatura di fogli. La denuncia conteneva elementi di prova del dumping di tale prodotto e del grave pregiudizio da esso derivante, che sono stati considerati sufficienti per giustificare l’apertura di un procedimento.
(3)
Si ricorda che, come indicato al considerando 7 del regolamento provvisorio, l’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha coperto il periodo compreso tra il 1o aprile 2009 e il 31 marzo 2010 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’analisi delle tendenze necessaria per valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo dal 1o gennaio 2006 alla fine del periodo dell’inchiesta («periodo dell’inchiesta sul pregiudizio»).
2. FASE SUCCESSIVA DEL PROCEDIMENTO
(4)
In seguito alla divulgazione dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali è stata decisa l’adozione delle misure antidumping provvisorie («divulgazione provvisoria»), varie parti interessate hanno presentato osservazioni scritte in merito alle conclusioni provvisorie. Alle parti che ne hanno fatto richiesta, in particolare ai due importatori e al produttore thailandese, è stata data l’opportunità di essere sentite.
(5)
La Commissione ha continuato a raccogliere e a verificare tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini delle conclusioni definitive riguardanti il dumping, il pregiudizio, il nesso di causalità e l’interesse dell’Unione. Oltre alle verifiche di cui al considerando 6 del regolamento provvisorio, è stata effettuata un’ulteriore verifica presso la sede della società Rima Benelux Holding BV, il solo utilizzatore che abbia collaborato all’inchiesta rispondendo al questionario per gli utilizzatori.
(6)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare l’istituzione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni meccanismi per la legatura di fogli originari della Thailandia e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo di dazio provvisorio. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare osservazioni dopo aver ricevuto le informazioni in questione.
(7)
Le osservazioni orali e scritte trasmesse dalle parti interessate sono state esaminate e prese in considerazione se ritenute pertinenti.
3. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(8)
In assenza di osservazioni sul prodotto in esame e sul prodotto simile, si confermano i considerando da 8 a 11 del regolamento provvisorio.
4. DUMPING
4.1. Valore normale
(9)
Come spiegato nel considerando 14 del regolamento provvisorio, un solo produttore esportatore thailandese ha collaborato all’inchiesta e le esportazioni che ha effettuato verso l’Unione durante il PI hanno rappresentato la totalità delle esportazioni thailandesi verso l’Unione. Il produttore esportatore e un importatore non collegato che ha collaborato hanno sostenuto che l’esperto esterno indipendente che ha assistito la Commissione durante la visita sul posto presso il produttore esportatore ha commesso alcuni errori di calcolo nella sua relazione. Uno dei compiti dell’esperto consisteva nell’esaminare il processo di rivestimento con il nichel e la quantità di materie prime consumate dal produttore esportatore nelle diverse fasi di produzione. Come spiegato nel considerando 15 del regolamento provvisorio, dall’inchiesta è emerso che il produttore esportatore ha fornito informazioni incomplete e inesatte su elementi importanti del suo costo di produzione e sulle altre materie prime. Le accuse avanzate dal produttore esportatore e da un importatore riguardo agli errori di calcolo contenuti nella relazione dell’esperto sono state esaminate dalla Commissione ed è stato concluso che non erano fondate. Le conclusioni di cui al punto 15 del regolamento provvisorio sono quindi confermate.
(10)
Il produttore esportatore e l’importatore hanno anche contestato le conclusioni provvisorie dei considerando 19 e 20 del regolamento provvisorio. In particolare, hanno sostenuto che la metodologia utilizzata per determinare provvisoriamente il valore normale per i tipi di prodotti diversi da quelli per cui è stato fissato uno specifico valore normale ha portato a sovrastimare tale valore, perché si è basata in modo scorretto su una media aritmetica dei valori normali. La Commissione ha accettato l’argomentazione, ha adeguato la metodologia e ha riveduto il calcolo dei valori normali per gli altri tipi di prodotti, tenendo conto del «mix» di prodotti del produttore thailandese, in modo da riflettere più esattamente la sua situazione.
(11)
Il produttore esportatore ha anche sostenuto che le aliquote utilizzate per le spese generali, amministrative e di vendita (SGAV) e i margini di profitto, rispettivamente del 16 % e 8 %, erano troppo elevate. Secondo lui l’aliquota delle SGAV non avrebbe dovuto superare il 12,59 % e doveva riflettere le sue SGAV, esclusi i costi di trasporto interno.
(12)
Si ricorda che, come spiegato nei considerando da 15 a 17 del regolamento provvisorio, il produttore esportatore non ha collaborato all’inchiesta e quindi non ha fornito dati su tutte le sue SGAV. In queste circostanze e dato che non sono state fornite altre informazioni sull’insieme delle SGAV della società, è stato deciso di continuare a basarsi sulle informazioni fornite nella denuncia. Inoltre, alla luce delle informazioni disponibili e delle verifiche che è stato possibile effettuare, un’aliquota delle SGAV del 16 % è stata considerata ragionevole. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(13)
Il produttore esportatore ha sostenuto che il livello di profitto dell’8 % utilizzato nel calcolo provvisorio era troppo elevato e che avrebbe dovuto essere utilizzato invece un livello del 5 %. Le argomentazioni addotte sono che, in primo luogo, è stato utilizzato un livello del 5 % per l’obiettivo di profitto nell’analisi del pregiudizio e, in secondo luogo, che un livello di profitto del 5 % sarebbe in linea con le inchieste precedenti concernenti lo stesso prodotto. Per quanto riguarda la prima argomentazione, la Commissione ritiene che la determinazione di un obiettivo di profitto per l’industria dell’Unione e il livello di profitto utilizzato per determinare un valore normale non seguono la stessa logica e quindi non devono necessariamente essere uguali. Per quanto riguarda la seconda argomentazione, la Commissione riconosce che esistono ragioni fondate per utilizzare lo stesso livello di profitto dell’inchiesta precedente sullo stesso prodotto e ha deciso di accettare quest’argomentazione e di cambiare di conseguenza il livello di profitto utilizzato nel calcolo dei valori normali.
(14)
In seguito alla divulgazione finale, l’industria dell’Unione e il produttore esportatore hanno presentato alcune osservazioni. L’industria dell’Unione ha contestato la correzione del margine di profitto, sostenendo che un tasso di profitto del 5 % non sarebbe sufficiente per coprire i requisiti di redditività delle tre società collegate impegnate nella produzione e nella vendita del prodotto in esame, ma non ha presentato altre argomentazioni sostanziali. L’obiezione è stata quindi respinta.
(15)
Il produttore esportatore ha sostenuto che il costo di ammortamento, costruzione e assicurazione utilizzato nel calcolo del valore normale di un tipo di prodotto non era uguale a quello utilizzato per gli altri tipi e che dovrebbe essere applicata la stessa cifra per tutti i tipi. La Commissione ha verificato quanto sostenuto e ha trovato effettivamente un errore nel calcolo. Tuttavia, contrariamente a quanto sostenuto dal produttore esportatore, l’errore è stato trovato nel calcolo del valore normale degli altri tipi. È stata quindi apportata una correzione al valore normale degli altri tipi.
(16)
Il produttore esportatore ha anche sostenuto che i valori normali per i tipi diversi da quelli per cui è stato stabilito uno specifico valore normale non tenevano conto pienamente dell’effettivo «mix» di prodotti del produttore esportatore. A tale riguardo, il produttore esportatore ha ribadito la richiesta che una media ponderata dei valori normali trovati debba essere utilizzata per gli altri tipi, in modo da riflettere l’effettiva composizione del prodotto del produttore esportatore. Come indicato sopra nel considerando 10, la Commissione ha accettato di rivedere il calcolo dei valori normali per questi altri tipi, in modo da tenere conto dell’effettivo «mix» di prodotti del produttore thailandese e, indipendentemente dai volumi di vendita effettivi per ciascun tipo, è stato calcolato un valore normale per i meccanismi piccoli, grandi e medi. La Commissione ha tuttavia respinto l’argomentazione, non debitamente motivata, che debba essere preso in considerazione anche un fattore di ponderazione basato sulle vendite dell’esportatore nell’Unione.
(17)
Il produttore esportatore ha sostenuto inoltre che il metodo della Commissione di calcolare il valore normale in base alla lunghezza dei meccanismi per la legatura di fogli era impreciso e incompleto e ha proposto un nuovo metodo per il calcolo delle medie che tiene conto in modo più preciso delle varie lunghezze. Come spiegato sopra nel considerando 16, la Commissione ha calcolato un valore normale per i tipi diversi da quelli per cui è stato stabilito uno specifico valore normale e ha calcolato i valori normali per i meccanismi piccoli, medi e grandi per la legatura di fogli. Il calcolo dell’esportatore è risultato scorretto e orientato ai risultati. L’argomentazione è stata quindi respinta.
(18)
A parte i cambiamenti sopramenzionati e in mancanza di altre osservazioni, il contenuto dei considerando da 15 a 20 del regolamento provvisorio concernente la determinazione del valore normale è confermata in via definitiva.
4.2. Prezzo all’esportazione e confronto
(19)
Il produttore esportatore ha sostenuto che la valuta utilizzata per il conteggio dei costi di trasporto nel calcolo del dumping non era quella giusta. La Commissione ha accettato tale argomentazione.
(20)
In mancanza di altre osservazioni, si confermano in via definitiva le conclusioni dei considerando da 21 a 24 del regolamento provvisorio sulla determinazione dei prezzi all’esportazione e sul confronto dei prezzi all’esportazione con il rispettivo valore normale.
4.3. Margine di dumping
(21)
Il produttore esportatore ha sostenuto che il calcolo del margine di dumping non teneva conto del valore normale specifico per i due tipi. L’argomentazione è stata accettata ed è stata apportata la dovuta correzione.
(22)
Alla luce delle suddette modifiche nel calcolo del valore normale e nel confronto, e dopo la correzione dell’errore di calcolo relativo al prezzo all’esportazione menzionato sopra, l’importo del dumping determinato in via definitiva, espresso in percentuale del prezzo cif franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è il seguente:
Produttore esportatore
Margine di dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailandia
16,3 %
(23)
Poiché il produttore esportatore che ha collaborato rappresentava tutte le esportazioni del prodotto in esame dalla Thailandia verso l’Unione, è stato ritenuto opportuno fissare il margine di dumping residuo al livello del margine di dumping rilevato per tale produttore esportatore, cioè al 16,3 %.
5. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(24)
In assenza di osservazioni sulla definizione dell’industria dell’Unione, si confermano le conclusioni dei considerando da 28 a 32 del regolamento provvisorio.
6. PREGIUDIZIO
6.1. Consumo dell’Unione e importazioni dalla Thailandia
(25)
Il produttore thailandese e alcuni importatori hanno contestato le tendenze del consumo dell’Unione indicate nel regolamento provvisorio. In particolare, hanno sostenuto che il consumo è diminuito più fortemente di quanto sia stato stabilito provvisoriamente (circa del 30 %). Inoltre, hanno chiesto chiarimenti sulla metodologia seguita dalla Commissione per stabilire il consumo, dato che i meccanismi per la legatura di fogli sono inclusi in una voce della tariffa doganale comprendente altri prodotti.
(26)
Va notato che anche se queste parti interessate hanno contestato le conclusioni relative al consumo, non hanno fornito prove o dati a sostegno delle loro argomentazioni. Inoltre, non hanno messo in evidenza alcun difetto metodologico.
(27)
Per quanto riguarda la metodologia, si ricorda che, come indicato nel considerando 33 del regolamento provvisorio, il consumo è stato stabilito in base ai dati verificati relativi alle vendite forniti nelle risposte al questionario dalle parti che hanno collaborato (i due produttori dell’Unione e l’esportatore thailandese per i periodi 2008-PI) e in base ai dati di Eurostat relativi al resto delle importazioni. Dato che i meccanismi per la legatura di fogli provenienti da altre fonti sono soggetti a misure antidumping, le importazioni (da tutte le fonti) sono registrate con i codici di sottovoci della tariffa doganale (TARIC) che sono in larga misura specifiche al prodotto oggetto dell’inchiesta. Tali sottovoci sono state utilizzate per far sì che fossero considerate solo le importazioni del prodotto in esame, nonostante un piccolo aggiornamento della definizione del prodotto in quest’inchiesta.
(28)
Inoltre, essendo i dati Eurostat espressi in kilogrammi, mentre il consumo è stato calcolato in unità, un importatore ha chiesto chiarimenti sulla metodologia utilizzata per convertire i kilogrammi in unità. Va quindi specificato che è stato utilizzato in fattore di conversione di 50 grammi/unità, che è in linea con le inchieste precedenti ed è risultato ragionevole al confronto con i dati forniti dal produttore esportatore thailandese. Va aggiunto inoltre che se la Commissione avesse utilizzato esattamente il peso medio per unità risultante dalle informazioni fornite dal produttore esportatore, le importazioni dalla Thailandia avrebbero registrato nel corso di tutto il periodo dell’inchiesta sul pregiudizio un aumento maggiore sia in termini di volume assoluto (25 % rispetto al 19 % stabilito dal regolamento provvisorio) sia in termini di quote di mercato (dall’11,8 % al 15,5 %, invece che dal 12,0 % al 15,0 % come stabilito nel regolamento provvisorio).
(29)
Un importatore ha anche affermato che nel periodo dell’inchiesta sul pregiudizio le importazioni thailandesi sono diminuite del 40 %, ma basandosi sul valore delle importazioni, e non sul volume, per tutto il codice doganale, compresi quindi i prodotti diversi da quelli in esame. Quest’argomentazione è stata respinta.
(30)
Alla luce di quanto precede, si confermano le conclusioni dei considerando da 33 a 40 del regolamento provvisorio concernenti il consumo dell’Unione (diminuito di più del 15 % tra il 2008 e il PI) e le importazioni dalla Thailandia.
6.2. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(31)
Un importatore ha sostenuto che l’analisi del pregiudizio è inaffidabile, perché la difficile situazione finanziaria dell’industria dell’Unione va vista in connessione con la situazione di una delle sue società collegate, che sembra realizzare profitti nel campo dei meccanismi per la legatura di fogli. A tale riguardo va notato che l’analisi del pregiudizio dovrebbe concentrarsi solo sulle vendite del prodotto in esame fabbricato nell’Unione effettuate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione. Dato che la società collegata in questione, come indicato nel considerando 69 del regolamento provvisorio, non è un produttore dell’Unione e vende principalmente prodotti non originari dell’Unione, essa non dovrebbe essere presa in considerazione ai fini dell’analisi del pregiudizio.
(32)
Fatto salvo quanto sopra, occorre tuttavia sottolineare che l’importatore non ha fornito alcuna informazione che dimostri la buona situazione finanziaria della società collegata sopra menzionata. Al contrario, i dati emersi dall’inchiesta dimostrano che anche questa società ha diminuito notevolmente il volume delle sue vendite di meccanismi per la legatura di fogli nel periodo dell’inchiesta.
(33)
Tenuto conto di quanto precede e in assenza di altre osservazioni sull’analisi del pregiudizio, si confermano i considerando da 41 a 57 del regolamento provvisorio e si conclude che l’industria dell’Unione ha subito un grave pregiudizio ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
7. NESSO DI CAUSALITÀ
7.1. Effetti delle importazioni in dumping
(34)
Anche se alcune parti interessate hanno contestato le conclusioni provvisorie sull’effetto di altri fattori (cfr. sotto), nessuna ha contestato la conclusione provvisoria che le importazioni in dumping dalla Thailandia abbiano causato un pregiudizio all’industria dell’Unione. Sono pertanto confermati i considerando da 58 a 64 del regolamento provvisorio.
7.2. Effetti di altri fattori
(35)
Alcune parti interessate hanno contestato le conclusioni provvisorie sull’effetto di altri fattori ed hanno sostenuto che anche il calo della domanda, la concorrenza fra i produttori dell’Unione, le importazioni dall’India e un pregiudizio autoinflitto potevano costituire la causa principale del pregiudizio.
(36)
Per quanto riguarda il calo della domanda, si fa riferimento ai precedenti considerando da 25 a 30, i quali confermano la tendenza del consumo indicata nel regolamento provvisorio. La tesi che gli effetti del calo della domanda siano stati sottovalutati deve quindi essere respinta. Va tuttavia ricordato che il considerando 67 del regolamento provvisorio ha concluso che il calo del consumo potrebbe effettivamente aver contribuito al grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione, anche se quest’effetto è stato rafforzato notevolmente dall’impatto delle importazioni oggetto di dumping. L’effetto del calo del consumo non è stato tuttavia tale da annullare il nesso causale tra le importazioni in dumping e il pregiudizio constatato.
(37)
L’esportatore thailandese ha anche sostenuto che il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione è stato causato anche dalla concorrenza tra i produttori dell’Unione. Ciò si spiega essenzialmente per il fatto che la perdita della quota di mercato dell’industria dell’Unione è coincisa con l’aumento della quota di mercato dell’altro produttore dell’Unione.
(38)
A tale riguardo, anche se i calcoli presentati dall’esportatore thailandese non sono del tutto corretti, è vero che in generale la quota di mercato del secondo produttore è aumentata anch’essa durante il periodo dell’inchiesta sul pregiudizio. Va tuttavia ricordato che, come indicato nel considerando 30 del regolamento provvisorio, tale produttore importa una quantità considerevole di meccanismi per la legatura di fogli dalla Thailandia. È interessante notare che quando questo produttore è riuscito ad aumentare la sue vendite di prodotti fabbricati nell’Unione e le sue quote di mercato, ha aumentato notevolmente anche le sue vendite di meccanismi per la legatura di fogli originari dalla Thailandia. Infatti, è diventato persino un importante importatore di meccanismi per la legatura di fogli thailandesi, acquistando in quell’anno una parte considerevole delle esportazioni thailandesi. Per questo motivo, anche se il secondo produttore dell’Unione è effettivamente riuscito ad ottenere alcune quote di mercato dell’industria dell’Unione, risulta evidente che ha potuto farlo anche grazie alle importazioni in dumping di meccanismi per la legatura di fogli provenienti dalla Thailandia. Si ricorda che questo produttore è stato escluso dalla definizione dell’industria dell’Unione a causa della portata delle sue attività di importazione rispetto alla sua produzione.
(39)
Le parti interessate hanno inoltre ribadito l’argomentazione già trattata nel considerando 69 del regolamento provvisorio, secondo cui anche le importazioni indiane hanno causato un pregiudizio all’industria dell’Unione. Quest’argomentazione si basa sul fatto che l’India detiene circa il 50 % delle quote di mercato dell’Unione, cioè il triplo della Thailandia, e che i prezzi medi corrispondenti sono diminuiti del 3 % tra il 2009 e il PI, restando inferiori ai prezzi dell’Unione del 24 %. È stato anche sottolineato che una parte significativa delle importazioni indiane è stata acquistata da una società collegata all’industria dell’Unione.
(40)
A tale riguardo non è stato presentato però nessun argomento nuovo e queste asserzioni sono già state trattate nel regolamento provvisorio. Anche se il livello assoluto delle importazioni indiane è stato infatti globalmente superiore a quello delle importazioni thailandesi, nel regolamento provvisorio è stato dimostrato che esse hanno avuto un’evoluzione diversa: mentre le importazioni thailandesi sono aumentate globalmente, sia in termini assoluti che in termini relativi, nel periodo dell’inchiesta sul pregiudizio le importazioni indiane sono diminuite (quasi del 10 %) e anche le quote di mercato si sono ridotte leggermente. Inoltre, anche il livello medio dei prezzi dei prodotti indiani è stato superiore a quello dei prezzi delle importazioni thailandesi. Anche se una società collegata all’industria dell’Unione importa meccanismi per la legatura di fogli dall’India, dall’inchiesta è emerso che il livello di queste importazioni è calato notevolmente nel corso degli anni, come indicato sopra al considerando 32.
(41)
Infine, alcune parti interessate hanno anche sostenuto che il denunziante ha perso clienti perché ha operato sul mercato a valle tramite la sua società madre Ring International Holding (RIH) e che le vendite di meccanismi per la legatura di fogli alle società collegate vanno esaminate attentamente, perché non sono state realizzate a condizioni di mercato. Queste argomentazioni sono però state respinte perché non comprovate e l’inchiesta ha dimostrato che le vendite alle società collegate sono state irrilevanti rispetto alle vendite totali.
7.3. Conclusioni sul nesso di causalità
(42)
In base a quanto precede, si confermano le conclusioni provvisorie indicate nei considerando da 65 a 76 del regolamento provvisorio. Anche se fattori diversi dalle importazioni hanno avuto un certo impatto sulla situazione dell’industria dell’Unione, si conclude, in base a un’analisi che ha distinto chiaramente e separato gli effetti di tutti i fattori noti dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni in dumping, che le importazioni in dumping dalla Thailandia hanno causato un grave pregiudizio all’industria dell’Unione, ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
8. INTERESSE DELL’UNIONE
(43)
Due dei cinque importatori che hanno collaborato durante l’inchiesta hanno risposto alla comunicazione delle conclusioni provvisorie e hanno presentato osservazioni scritte. Uno di questi importatori e un altro importatore hanno chiesto un’audizione. La Commissione ha anche deciso di effettuare una visita nella sede dell’unico utilizzatore che ha partecipato all’inchiesta.
(44)
Non è stata presentata alcuna osservazione riguardo ai considerando da 79 a 90 del regolamento provvisorio concernenti la descrizione del mercato e la sezione relativa all’interesse dell’industria dell’Unione.
8.1. Importatori e operatori commerciali
(45)
Si ricorda in primo luogo che nel regolamento provvisorio si è concluso che l’adozione di misure poteva avere un notevole impatto negativo solo sulla situazione di un unico importatore che produce meccanismi per la legatura di fogli nell’Unione. Questo importatore non ha reagito all’istituzione delle misure provvisorie.
(46)
Un altro importatore che ha chiesto un’audizione presieduta dal consigliere-auditore ha contestato principalmente il calcolo del margine di dumping, l’analisi del pregiudizio e il calcolo del consumo dell’UE. Non ha tuttavia presentato alcuna nuova osservazione riguardo all’analisi dell’interesse dell’Unione.
(47)
Un terzo importatore, che rappresenta il 20 % del totale delle importazioni thailandesi, ha chiesto un’audizione in cui è stato spiegato che, contrariamente alle informazioni fornite in precedenza durante l’inchiesta, egli non ha cessato tutte le sue attività relative ai meccanismi di legatura di fogli, come indicato nel considerando 92 del regolamento provvisorio, ma le ha trasferite in un’altra sede. Durante l’audizione quest’importatore ha spiegato che la sua attività relativa ai meccanismi di legatura di fogli è solo complementare rispetto alla sua attività principale, che copre altri prodotti, e non ha escluso che importerà meccanismi per la legatura di fogli dalla Thailandia anche se saranno istituite misure. A causa delle spese generali della sua vasta rete di distribuzione, ciò dipenderà comunque dal livello dei dazi antidumping e dalla possibilità di aumentare il prezzo per i clienti. Altrimenti, quest’importatore non dovrebbe subire conseguenze negative significative per la cessazione dell’attività relativa ai meccanismi di legatura di fogli, visto che essa riveste un’importanza minore rispetto alle sue attività principali.
8.2. Utilizzatori
(48)
Come spiegato sopra nel considerando 5, la risposta al questionario dell’unico utilizzatore che ha collaborato è stata verificata durante la visita presso la sua sede dopo l’istituzione delle misure provvisorie. Quest’utilizzatore acquista da varie fonti, tra cui l’Unione, l’India e la Thailandia. Egli ha anche effettuato importazioni dalla Cina, ma ha cambiato la sua fonte di approvvigionamento dopo l’istituzione dei dazi antidumping.
(49)
Le importazioni thailandesi rappresentano circa il 10 % del totale dei suoi acquisti di meccanismi per la legatura di fogli e la società ha deciso di non importare prodotti thailandesi dopo l’istituzione delle misure provvisorie. Anche se finora le misure non sembrano avere influito in modo significativo sulla sua situazione economica, la società ha comunque deplorato la limitazione delle sue fonti di approvvigionamento e in particolare il fatto di non poter più contare sempre sulla fornitura a breve termine di meccanismi per la legatura di fogli.
(50)
Le parti interessate hanno ribadito la loro argomentazione, già trattata nel regolamento provvisorio, secondo cui l’istituzione delle misure comporterebbe una limitazione delle fonti di approvvigionamento sul mercato dell’Unione. È quindi opportuno ripetere che l’inchiesta ha dimostrato che il mercato dell’Unione è effettivamente caratterizzato da un numero limitato di operatori: esistono un produttore in India, uno in Thailandia, due nell’Unione e alcuni in Cina. Lo scopo delle misure antidumping è quello di ristabilire una concorrenza equa sul mercato dell’Unione e non di impedire le importazioni. Ciò può effettivamente portare a una riduzione del livello delle importazioni, mentre le misure compensano la distorsione degli scambi dovuta a queste importazioni. Ciò non costituisce però di per sé un motivo sufficiente per contestare l’istituzione di misure contro le importazioni in dumping. Si potrebbe anche sostenere che occorre garantire una concorrenza equa sul mercato dell’Unione, affinché tutte le fonti di approvvigionamento possano continuare a esistere a lungo termine.
(51)
Si prevede che con un livello del dazio definitivo inferiore a quello provvisorio, le importazioni thailandesi potranno ancora entrare sul mercato dell’Unione, mentre l’inchiesta ha dimostrato che esistono anche altre fonti di approvvigionamento, anche se in misura limitata.
8.3. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(52)
In considerazione di quanto precede e in assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 77 a 110 del regolamento provvisorio e si conclude che in generale, in base alle informazioni disponibili sull’interesse dell’Unione, non vi sono ragioni valide contrarie all’istituzione di misure definitive contro le importazioni di meccanismi per la legatura di fogli originari della Thailandia.
9. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
9.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(53)
In assenza di osservazioni sul livello necessario ad eliminare il pregiudizio, si confermano i considerando da 111 a 114 del regolamento provvisorio.
9.2. Misure definitive
(54)
Riguardo alla quantità di dazi necessari a eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole, è stato osservato che il dazio antidumping dovrebbe essere ridotto al 6 %, perché presumibilmente le importazioni indiane non sono oggetto di dumping e sono superiori del 6 % rispetto alle importazioni thailandesi. A tale riguardo va notato che lo scopo dei dazi antidumping non è allineare i prezzi a quelli di altre fonti, ma eliminare gli effetti di distorsione del dumping pregiudizievole.
(55)
Alla luce delle conclusioni raggiunte per quanto riguarda il dumping, il pregiudizio, il nesso di causalità e l’interesse dell’Unione e a norma dell’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, è opportuno istituire un dazio antidumping definitivo di importo corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio accertati, conformemente alla regola del dazio inferiore. Nel caso in oggetto l’aliquota del dazio va quindi fissata al livello del dumping accertato. Questo è stato calcolato al 16,3 %, essendo diminuito notevolmente dalla fase provvisoria.
(56)
In base a quanto precede, l’aliquota del dazio antidumping definitivo per l’esportatore che ha collaborato è del 16,3 %.
10. RISCOSSIONE DEFINITIVA DEL DAZIO PROVVISORIO
(57)
In considerazione dell’entità del margine di dumping accertato e del pregiudizio causato all’industria dell’Unione, si ritiene necessario che gli importi depositati a titolo del dazio antidumping provvisorio a norma dal regolamento provvisorio siano definitivamente riscossi sino a concorrenza all’importo del dazio istituito in via definitiva dal presente regolamento. Poiché il dazio definitivo è inferiore a quello provvisorio, gli importi depositati dovrebbero essere svincolati nella parte eccedente l’aliquota del dazio definitivo,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo su alcuni meccanismi per la legatura di fogli, attualmente classificati al codice NC ex 8305 10 00 (codici TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 e 8305100036) originari della Thailandia. Ai fini del presente regolamento, i meccanismi per la legatura di fogli sono costituiti da almeno due lamine o fili di acciaio su cui sono fissati almeno quattro semianelli in filo d’acciaio e che sono tenuti insieme da un rivestimento d’acciaio. Essi possono essere aperti mediante trazione dei semianelli o con un piccolo dispositivo d’acciaio a scatto, fissato al meccanismo per la legatura di fogli.
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo, applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti di cui al paragrafo 1 è del 16,3 %.
3. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Gli importi depositati a titolo del dazio antidumping provvisorio, a norma del regolamento (UE) n. 118/2011 sono riscossi definitivamente all’aliquota del dazio definitivo istituito a norma dell’articolo 1 del presente regolamento. Gli importi depositati sono svincolati nella parte eccedente l’aliquota del dazio antidumping definitivo.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri
Fatto a Bruxelles, addì 5 agosto 2011.